Motorový vůz 810
Motorový vůz řady 810 (dříve M 152.0 (M 151.0), M 152.5) | |
---|---|
![]() Motorový vůz 810 | |
Řada dle Kryšpína (ČSD) | M 152.0 (M 151.0), M 152.5 |
Řada dle UIC (ČR/SR) | 810 |
Rekonstruováno na řadu | 809 (28), 811 (1997) (2), 811 (2020) (až 14), 812 (1), 814 (263), 811 ZSSK (4), 812 ZSSK (54), 813 ZSSK (30) 816 (4) |
Přezdívka | (kolejový) autobus, orchestrion, regiomouse, šukafon[1], skleník |
Základní údaje | |
Výrobce | Vagónka Studénka |
Výroba v letech | 1973–1982 |
Počet vyrobených kusů | 678 (M 152.0) 2 (M 152.5) |
Období provozu | od 1973 |
Míst k sezení | 55 |
Míst k stání | 40 |
Hmotnost a rozměry | |
Hmotnost ve službě | 20 000 kg |
Délka přes nárazníky | 13 970 mm |
Rozchod | 1 435 mm / 1 520 mm |
Parametry pohonu | |
Uspořádání pojezdu | 1’A’ |
Trvalý výkon | 155 kW |
Maximální tažná síla | 29 kN |
Maximální povolená rychlost | 80 km/h |
Typ spalovacího motoru | LIAZ ML 634 |
Přenos výkonu | hydromechanický |
Odkazy | |
![]() | |
![]() Některá data mohou pocházet z datové položky. | |
Motorové vozy řady 810 (do 1. ledna 1988 řada M 152.0, prototypy zcela původně řada M 151.0) jsou nejrozšířenějšími českými železničními motorovými vozy. Jsou využívány jako hnací vozy na regionálních tratích s menším počtem cestujících. Celkem bylo vyrobeno 680 vozů této řady, z toho dva širokorozchodné (původně řada M 152.5, nyní 810.8). Vozy řady 810 jsou často přezdívány autobus kvůli konstrukci a použitým součástkám (autobusový motor a převodovka), orchestrion nebo kufr.
Vozy řady 810 vyráběla Vagónka Studénka pro ČSD v letech 1975–1982 (prototypy v roce 1973). Od poloviny 90. let 20. století jsou v obou nástupnických organizacích (ČD a ŽSR, později ZSSK) modernizovány na různé typové řady. Část vozů je v původním stavu doposud v provozu. Některé vozy se dostaly do rukou soukromých dopravců.
Konstrukce
[editovat | editovat zdroj]Samonosná, z oceli svařovaná vozová skříň vozu je lehké stavby a je usazena na dvou jednonápravových podvozcích.
Vozy jsou poháněny hnacím soustrojím umístěným pod podlahou a sestávajícím z nepřeplňovaného vznětového motoru LIAZ ML 634, automatické hydromechanické převodovky Praga 2 M 70, kloubového hřídele a jedné nápravové reverzační převodovky. První dva komponenty byly převzaty z tehdy vyráběných autobusů Karosa ŠM 11. Převodovka se skládá ze vstupního hydrodynamického měniče s možností mechanického překlenutí a dvoustupňové předlohové převodovky. Je upravena pro železniční provoz (zvětšením násobnosti hydrodynamického měniče, zablokováním ústrojí pro změnu směru jízdy v poloze vpřed, zesílením chlazení oleje, úpravou ovládání pro palubní napětí 48 V aj.). Změna směru jízdy se odehrává v nápravové reverzační převodovce.
Motorový vůz je uvnitř rozdělen na dvě stanoviště strojvedoucího, dva nástupní prostory (na předním je WC, elektrický rozvaděč a zavazadlový kout s pěti sklopnými sedadly) a uprostřed velkoprostorový oddíl pro cestující. Ten poskytuje 50 míst k sezení v uspořádání 2+3; zavazadlové police jsou příčné. Čela vozu jsou neprůchozí. Vstupní dveře jsou ovládány pneumaticky (odblokování jedné či druhé strany s následným individuálním otevřením + centrální zavírání). Vůz je vytápěn teplovzdušně, přednostně odpadním teplem motoru (z chladicí vody) a může být spolu s chladicím okruhem motoru předehříván nezávislým naftovým generátorem.
Vozy jsou vybaveny spojovací zásuvkou. Lze pomocí ní ovládat dveře soupravy z jednoho stanoviště a nabíjet baterie až dvou přívěsných vozů, neslouží však k mnohočlennému řízení (mj. proto, že ovládání motoru je čistě mechanické).
Kvůli škrtům v rozpočtu[zdroj?] je vůz vybaven pouze jednoduchými skly s vyklápěcí horní částí, ačkoliv rám je připraven na dvojitá okna. Některým vozům byla nakonec upravena okna na polospouštěcí.
Vývoj, výroba a provoz
[editovat | editovat zdroj]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/7b/M152_0482%2C_Lieferzustand.jpg/220px-M152_0482%2C_Lieferzustand.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e0/Motorov%C3%BD_v%C5%AFz_810_448-1_%22Herbert%22_na_n%C3%A1dra%C5%BE%C3%AD_ve_Vrchlab%C3%AD.jpg/220px-Motorov%C3%BD_v%C5%AFz_810_448-1_%22Herbert%22_na_n%C3%A1dra%C5%BE%C3%AD_ve_Vrchlab%C3%AD.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a4/Motorov%C3%BD_v%C5%AFz_810.565%2C_N%C3%A1chod.jpg/220px-Motorov%C3%BD_v%C5%AFz_810.565%2C_N%C3%A1chod.jpg)
Jelikož se nezdařila náhrada již nevyhovujících motorových vozů M 131.1 řadou M 240.0 (dnes řada 820), byl vypracován projekt nového dvounápravového motorového vozu poháněného spolehlivým autobusovým motorem. Ten byl v roce 1971 spolu s automatickou převodovkou zkušebně namontován do dvou vozů M 131.1, které byly přeznačeny na řadu M 131.3. Jelikož se řešení osvědčilo, byly v roce 1973 ve Vagónce Studénka vyrobeny dva prototypy nových vozů s těmito komponenty označené jako M 151.0. Jeden z nich byl podroben zkouškám, druhý byl již brzy po vyrobení nasazen do zkušebního provozu. Vzhledem k nedodržení hmotnosti při výrobě musely být oba vozy v roce 1974 přeznačeny na řadu M 152.0. Sériová výroba byla zahájena v roce 1975.
ČSD původně plánovaly odebrat 150 (dle jiného zdroje 300) vozů řady M 152.0. Ty měly sloužit na krátkých lokálních tratích s menšími počty přepravených cestujících. Vzhledem k tomu, že nebyla zahájena sériová výroba motorových vozů M 474.0 (dnes řada 860), jež měly zajistit místní dopravu na dlouhých regionálních drahách, byl počet vyrobených vozů M 152.0 zněkolikanásoben na výsledných 680 kusů (z toho dva širokorozchodné). Sériová výroba probíhala v letech 1975–1982 v šesti výrobních sériích. Hlavně díky velkému počtu modernizací, které proběhly po roce 2000, se počet vozů v původním stavu zmenšil na přibližně čtvrtinu a v roce 2015 tak jezdí už jen na některých tratích v Česku (nejvíce např. na tratích Rakovník – Bečov nad Teplou, Čerčany – Světlá nad Sázavou, Trhový Štěpánov – Benešov u Prahy a v okolí Klatov. Na Slovensku už nejsou v provozu vozy v původním provedení, byly rekonstruovány na řady 811–813 nebo prodány. Několik vozů vlastní soukromí dopravci KŽC Doprava, GW Train Regio nebo Railway Capital. V roce 2017 prodaly České dráhy čtyři motorové vozy 810 polskému dopravci SKPL Cargo.[2]
České dráhy plánovaly označit řady 809 a 810 s novými dílčími úpravami obchodním jménem RegioMouse. Pojmenování mělo navázat na obdobné názvy jiných vozidel ČD, které vychází z říše živočichů (CityElefant, InterPanter, apod.). První vozy RegioMouse se na kolejích měly objevit v létě 2018.[3]
V roce 2024 přišly první zprávy o postupném vyřazení těchto jednotek (a jejích variant) z provozu, výhledově se tak má stát po roce 2030; dle Českých drah je to ale pouze hrubý odhad.[4]
Modernizace a přestavby v Česku
[editovat | editovat zdroj]Řada 809
[editovat | editovat zdroj]Přestavbou na řadu 809 prošlo v polovině 90. let 20. století 28 vozů. Úpravy spočívaly v umožnění provozu pouze se strojvedoucím, tedy pro využití v rámci „specifického způsobu odbavování cestujících“. Změny na voze byly tedy spíše kosmetické.
Řada 811 (1997)
[editovat | editovat zdroj]Dva vozy ČD řady 810 byly v polovině 90. let 20. století zmodernizovány na řadu 811. Jednalo se vlastně o první a pouze prototypovou rekonstrukci. Největší změnou byla remotorizace vozů, částečně byl inovován i interiér. Ani jeden vůz již není v provozu.
Řada 811 (2020)
[editovat | editovat zdroj]Od roku 2020 ČD postupně zrekonstruovaly 14 motorových vozů nové řady 811 pro Moravskoslezský kraj.
Řada 812 „Esmeralda“
[editovat | editovat zdroj]V roce 2001 byl zmodernizován jeden vůz na řadu 812. K dalším rekonstrukcím nedošlo, společně s řídicím vozem řady Bfbdtanx792 tak tvořil prototypovou soupravu. Motorový vůz je označen jako „Esmeralda“. Následovníkem tohoto prototypu je sériově vyráběná řada 814, tzv. „Regionova“.
Řada 813.2
[editovat | editovat zdroj]Řada 813.2 vychází ze slovenských jednotek 813.11. Tyto jednotky byly vyrobeny v roce 2018 ve dvou kusech v ŽOS Zvolen pro KŽC Doprava. Jedná se o obdobu českých jednotek Regionova.
Řada 814 „Regionova“
[editovat | editovat zdroj]Od roku 2005 do roku 2012 modernizovala firma Pars nova motorové vozy řady 810 a přípojné vozy řady Btax780 na dvoudílné nebo trojdílné, částečně nízkopodlažní motorové jednotky řady 814.[5] Jejich koncepce pochází z dříve modernizované soupravy 812 + 912.
Řada 816
[editovat | editovat zdroj]V roce 2017 si nechal dopravce GW Train Regio zmodernizovat u firmy DPOV ve Veselí nad Moravou čtyři motorové vozy řady 810, které byly dokončeny počátkem roku 2018 a které obdržely řadu 816. Součástí modernizace byl, mimo jiné, nový interiér s klimatizací, nová elektroinstalace s řídicím systémem a nový motor TEDOM.[6]
Měřicí vozy
[editovat | editovat zdroj]Dva vozy řady M 152.0 byly přestavěny na měřicí.[7] V roce 1978 byl v podniku MTH Košice upraven prototypový vůz M 152.0001 na fotogrammetrický stroj FST-2. Tento vůz (v letech 1988–1992 označený také jako 892.602 a v letech 1993–1994 jako 810.701) byl dále přestavěn, a to v roce 1994 na doprovodný vůz MD.1-1 k měřicí drezíně MD1.[8] Druhým upraveným vozem je M 152.0272, který v roce 1988 prošel přestavbou na fotogrammetrický stroj FS 3.[9]
Autonomní provoz
[editovat | editovat zdroj]Společnost AŽD Praha, která má v majetku několik motorových vozů řady 810, v prosinci 2023 oznámila, že chce v roce 2025 testovat autonomní provoz s cestujícími na své trati z Kopidlna do Dolního Bousova s upraveným motorovým vozem řady 810.[10]
-
Vůz řady 809 v Roudnici nad Labem
-
Vůz řady 811 (1997)
-
Vůz řady 811 (2020) s též modernizovaným přípojným vozem
-
Jediný vyrobený vůz řady 812
-
Prototyp motorové jednotky řady 814
-
Prototyp motorového vozu řady 816
-
Měřicí drezína MD1 s doprovodným vozem MD.1-1 v Chomutově
-
Fotogrammetrický stroj FS 3 v Kolíně
Modernizace na Slovensku
[editovat | editovat zdroj]Řada 811
[editovat | editovat zdroj]Řada 811 vznikla ve druhé polovině 90. let 20. století. Část vozů byla postavena jako novostavba, část byla rekonstruována z přípojných vozů řady 011 (u ČD řada Btax780), čtyři vozy řady 811 vznikly přestavbou motorových vozů řady 810.
Řada 812
[editovat | editovat zdroj]Na řadu 811 navázala na Slovensku řada 812. Modernizace na tuto řadu byly prováděné mezi lety 2001 a 2006. Prvních 10 vozů řady 812 vzniklo z přípojných vozů, ostatní již z motorových vozů řady 810.
Řada 813
[editovat | editovat zdroj]Další slovenskou modernizací „kolejového autobusu“ řady 810 je dvoudílná motorová jednotka řady 813. Prototyp vznikl v roce 2006, poslední jednotky byly dodány v roce 2010. Některé hnací vozy vznikly přestavbou z přípojných vozů.
Řada 813.1
[editovat | editovat zdroj]Na řadu 813 navázala dvojdílná jednotka 813.1 s nízkopodlažní částí v řídicím voze. Svojí koncepcí tak odpovídá českým jednotkám Regionova.
Řada 813.11
[editovat | editovat zdroj]Tato řada je mírnou modifikací řady 813.1. Liší se zejména novými laminátovými čely. Z této jednotky vychází česká řada 813.2.
-
Slovenský motorový vůz řady 811
-
Slovenský motorový vůz řady 812
-
Slovenská motorová jednotka řady 813
-
Slovenská motorová jednotka řady 813.11
Související vozy
[editovat | editovat zdroj]Řada Btax780
[editovat | editovat zdroj]Prakticky stejný konstrukční základ jako motorový vůz řady 810 má přípojný vůz řady Btax780 (v Česku dříve označen řadou 010). Je vybaven nezávislým naftovým topením a je schopen pojmout až 56 osob k sezení. Těchto vozů bylo vyrobeno 909 a od 90. let 20. století jsou upravovány například na vozy řady 012 s rozšířeným prostorem pro přepravu jízdních kol.
V letech 2005–2012 byly některé z vozů modernizovány ve firmě Pars nova v Šumperku na nízkopodlažní řídicí vozy řady 914 a vložené vozy řady 014 (které jsou součástí jednotek Regionova). Na Slovensku jsou označeny řadou 011 a část modernizována na přípojné vozy řady 012. V minulosti byly rekonstruovány i na motorové vozy řad 811 a 812 a motorové jednotky 813.
Řada 892
[editovat | editovat zdroj]V letech 1981–1991 vyrobila Vagónka Studénka na základě řady M 152.0 (dnes 810) také 115 motorových vozů pro údržbu a opravy trakčního vedení. Tyto vozy byly označeny jako M 153.0 (v širokorozchodné verzi M 153.5), později 892 (širokorozchodné 892.8). V Česku jsou nyní označeny řadou MVTV 2, na Slovensku MVTV 02 (normálněrozchodná verze) a MVTV 03 (širokorozchodná verze). Jsou v provozu u Správy železnic, ŽSR a jeden u Viamontu DSP.
Řada Bzmot
[editovat | editovat zdroj]V letech 1979 až 1986 bylo vyrobeno také 205 vozů velmi podobné konstrukce pro maďarské železnice, kde jezdí pod označením Bzmot.
Historické vozy
[editovat | editovat zdroj]- 810.002 (České dráhy, depo Valašské Meziříčí)
- 810.004 (Podvihorlatský železničný spolok – Humenné)
- 810.009 (FAN RAIL s.r.o.)
- 810.032 (NTM, depo Chomutov)
- 810.060 (KŽC Doprava)[11]
- 810.160 (Spoločnosť Považskej Dráhy Žilina)
- 810.325 (FAN RAIL s.r.o.)
- 810.368 (ŠKODA-BUS klub Plzeň)[12]
- 810.381 (KŽC Doprava)[13]
- 810.450 (Detská železnica Košice)
- 810.453 (Železniční společnost Tanvald)
- 810.477 (Vladimír Kříž, depo Kladno)
- 810.489 (Mesto Spišské Podhradie)
- 810.517 (KŽC Doprava)[14]
- 810.535 (KŽC Doprava)[15]
- 810.604 (Kolej-klub, depo Turnov)
- 810.625 (Prievidzký parostrojny spolok)
- 810.626 (Detská železnica Košice)
- 810.636 (Podvihorlatský železničný spolok – Humenné)
- 810.656 (KŽC Doprava)[16]
- 810.674 (Železničná spoločnosť Cargo Slovakia)
Odkazy
[editovat | editovat zdroj]Reference
[editovat | editovat zdroj]- ↑ SŮRA, Jan. KVÍZ: Znáte šukafon nebo ranžír? Rozkryjte železniční slang šotoušů. iDNES.cz [online]. 2016-11-23 [cit. 2016-11-24]. Dostupné online.
- ↑ ŠTEFEK, Petr. Čtyři motorové vozy řady 810 ČD prodány do Polska. Stránky přátel železnic [online]. Leden 2017 [cit. 2017-02-03]. Dostupné online.
- ↑ SŮRA, Jan. Nesmrtelné motoráky 810. ČD je přejmenují na RegioMouse, prochází další modernizací. Zdopravy.cz [online]. 2018-03-07 [cit. 2018-03-07]. Dostupné online.
- ↑ Tornáda dojezdí v dubnu. Vozy 810 přežijí rok 2030, potvrdil náměstek Kraus z ČD | Zdopravy.cz
- ↑ SŮRA, Jan. Invaze hlučných regionov na koleje končí. Dráhy dostaly poslední kus [online]. iDnes.cz, 2012-12-13 [cit. 2013-01-26]. Dostupné online.
- ↑ Modernizovaný vůz řady 810 GWTR poprvé vyjíždí na trať [online]. Railtrains.sk [cit. 2018-02-04]. Dostupné online.[nedostupný zdroj]
- ↑ Správa železnic: motorové vozy Vagónka Studénka M152 [online]. Seznam-autobusu.cz [cit. 2022-09-17]. Dostupné online.
- ↑ Vůz Správa železnic #MD.1-1 (Vagónka Studénka MD1-1) [online]. Seznam-autobusu.cz [cit. 2022-09-17]. Dostupné online.
- ↑ Vůz Správa železnic #FS 3 (Vagónka Studénka FS 3) [online]. Seznam-autobusu.cz [cit. 2022-09-17]. Dostupné online.
- ↑ SŮRA, Jan. Na trať z Kopidlna do Dolního Bousova se mají vrátit pravidelné vlaky. Provoz zajistí autonomní 810. Zdopravy.cz [online]. 2023-12-24 [cit. 2023-12-24]. Dostupné online.
- ↑ Motorový vůz 810 060-4 / M 152.0060 [online]. KŽC Doprava [cit. 2022-09-11]. Dostupné online.
- ↑ Vůz ŠKODA-BUS klub Plzeň #810 368-1 "Klabavka" (Vagónka Studénka M152.0). seznam-autobusu.cz [online]. [cit. 2023-10-07]. Dostupné online.
- ↑ Motorový vůz 810 381-4 / M 152.0381 [online]. KŽC Doprava [cit. 2022-09-11]. Dostupné online.
- ↑ Motorový vůz 810 517-3 / M 152.0517 [online]. KŽC Doprava [cit. 2022-09-11]. Dostupné online.
- ↑ Motorový vůz 810 535-5 / M 152.0535 [online]. KŽC Doprava [cit. 2022-09-11]. Dostupné online.
- ↑ Motorový vůz 810 656-9 / M 152.0656 [online]. KŽC Doprava [cit. 2022-09-11]. Dostupné online.
Literatura
[editovat | editovat zdroj]- BITTNER, Jaromír, a kol. Malý atlas lokomotiv 2007. Praha: Gradis Bohemia, 2006. ISBN 80-86925-02-1.
- SEDLÁČEK, Lubomír, Špičák, Václav. Motorový vůz řady M152.0. Praha: NADAS, 1977.
Související články
[editovat | editovat zdroj]Externí odkazy
[editovat | editovat zdroj]Obrázky, zvuky či videa k tématu Motorový vůz 810 na Wikimedia Commons
- ZLINSKÝ, Zbyněk. Motorové vozy na našich kolejích: řada 810 [online]. Vlaky.net, 2007-11-25 [cit. 2009-03-06]. Dostupné online.
- DOLEJŠÍ, Milan. Nepohodlný symbol české železnice jubiluje [online]. Praha: Česká televize, 2013-07-06 [cit. 2015-11-08]. Dostupné online.