Hatšepsut
Hatšepsut | ||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Hat-schepsut-chenemet-Amun | ||||||||||||||
![]() Socha Hatšepsut – Metropolitní muzeum umění New York | ||||||||||||||
Doba vlády | 1479–1458 př. Kr.[1] | |||||||||||||
Rodné jméno |
Hatšepsut | |||||||||||||
Trůnní jméno |
Maatkare | |||||||||||||
Horovo jméno |
| |||||||||||||
Jméno obou paní |
Uadet reneput | |||||||||||||
Zlatý Hor |
Neteret-chau | |||||||||||||
Manželka | Thutmose II. (manžel)
| |||||||||||||
Potomci | Neferu_Ré
| |||||||||||||
Otec | Thutmose I. | |||||||||||||
Matka | Ahmose | |||||||||||||
Narození | 1507 př. n. l. Veset | |||||||||||||
Úmrtí | ~1458 př. n. l. | |||||||||||||
Hrobka | KV20, východní část Údolí králů | |||||||||||||
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Hatšepsut, někdy též Hatšepsovet, byla královna 18. dynastie, která vládla v letech 1479–1458 př.Kr.[1][2] ve starověkému Egyptu. V titulatuře a na vyobrazeních tato panovnice vždy vystupovala jako muž – faraon. Identifikace její mumie byla oznámena 27. června 2007.[3]
Život
[editovat | editovat zdroj]Byla dcerou Thutmose I. (vláda přibližně v letech 1479–1458 př.Kr.[1]), a protože sňatky mezi blízkými příbuznými v královské rodině nebyly tehdy ničím neobvyklým, záhy se stala chotí svého nevlastního bratra Thutmose II. (vláda 1482–1480 př.Kr.). Porodila mu jen dceru Neferu-Ré, nikoliv tedy mužského dědice.
Hatšepsut se někdy nazývala dětskou verzí svého jména – Hatusu. Její trůnní jméno znělo Ma'atkare' – „Maat je duší Reovou“.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/17/Hat%CB%88SHep%CB%8Cso%CD%9Eot.jpg/200px-Hat%CB%88SHep%CB%8Cso%CD%9Eot.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/95/BlockStatueOfSenenmutAndNeferura-LeftProfile-BritishMuseum-August19-08.jpg/200px-BlockStatueOfSenenmutAndNeferura-LeftProfile-BritishMuseum-August19-08.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/94/Hatshetsup-temple-1by7.jpg/260px-Hatshetsup-temple-1by7.jpg)
Vláda
[editovat | editovat zdroj]Když Thutmose II. předčasně zemřel, měl egyptský trůn připadnout jeho synovi Thutmosi III. (1479–1425 př. Kr.), kterého panovník měl s vedlejší ženou Eset ze svého harému. Korunní princ a následník byl však ještě příliš mladý a nepřipravený na to, aby mohl vládnout. Panování se, jako regentka, ujala Hatšepsut a po šesti letech vlády si přisvojila titul faraona s formálním spoluvládcem Thutmose III. Svoji funkci zdůrazňovala mužským oblečením včetně připínáním nepravého vousu[4] při ceremoniálních akcích. Její vládu podporovali kněží Amonova kultu, úředníci a zřejmě i obecný lid. Byla dobově dobře vzdělaná a zkušená ve správních strukturách říše. Vedla výpravy do Nubie, Palestiny i země Punt.[5][6] Z výprav do země Punt, která se pravděpodobně rozkládala ve východní Africe nebo na arabském pobřeží Rudého moře, se dováželo kadidlo a parfémy. O této výpravě vypovídají nástěnné malby v zádušním chrámu Dér el-Bahrí.[6] Po její smrti se Thutmose III. stal samostatným panovníkem. Starší literatura uvádí, že Thutmose ihned po svém nástupu na trůn začal ničit sochy, které zpodobňovaly Hatšepsut a její jméno smazával ze všech nápisů, a to z důvodů „pomsty“. Nové výzkumy ovšem ukázaly, že památníky královny nebyly odstraňovány na počátku, ale naopak na konci samostatného králova vládnutí a že to nebylo nikterak důsledné. Byla druhou doloženou královnou Egypta (po Sobekneferu).
Chrám královny
[editovat | editovat zdroj]Hatšepsut nechala vztyčit v Karnaku, před velechrámem boha Amona, dva obelisky. Obelisky byly zhotovené z jediného kusu červené žuly a byly zvednuty pouze s pomocí lan. Výškou i vahou převyšovaly všechny do té doby vybudované. Jejím hlavním dílem bylo vystavění svatyně a zádušního chrámu v Dér el-Bahrí. Tato lokalita se nachází na západním břehu Nilu naproti Karnaku v širokém údolí Libyjského masivu. Hatšepsutin chrám je přilepen na horský masiv a částečně zapuštěn přímo do skály. Cesta k němu vedla územím osázeným tamaryškovým hájem. V současnosti je toto území tvořeno pouze suchou, vyprahlou krajinou bez jakýchkoliv rostlin. Chrám se rozkládá na třech terasách, které se opírají o stěny, po jejichž stranách stojí sloupořadí a jsou vzájemně propojeny hlavní vzestupnou rampou. Na vnější straně některých sloupů jsou sochy boha Usira. Tato výjimečná stavba v dokonalé harmonii s přírodou je dílem nejvynalézavějšího architekta starého Egypta – Senenmuta. Jeho hrobka spočívá poblíž své královny. V egyptštině znělo jméno Hatšepsutina chrámu Džeser-Džeseru, v češtině znamená nejposvátnější z nejposvátnějších. Součástí Hatšepsutina chrámu byla také tzv. Hathořina kaple, v níž obyvatelé Théb obětovávali bohyni lásky. Královna Hatšepsut nechala ve svém chrámu vytesat příběh o svém božském zrození. Došlo k němu údajně spojením Nejvyššího boha Amona a Hatšepsutiny matky, manželky Tutmose I. královny Ahomse.
Identifikace mumie
[editovat | editovat zdroj]Z archeologických nálezů H. Cartera, který v roce 1903 odkryl hrobku KV20, se v hrobce patřící Tuthmosovi I. vyskytly indicie, že zde původně měla být i rakev a mumie královny Hatšepsut. Při stěhování mumií kněžími v 21. dynastii[7] se v hrobce KV60, kromě jiných, našly dvě rakve mumií, jedna menší připisovaná „králově sestře“, pravděpodobně manželce faraona Sekenenre Tao Tetišeri,[5] ve druhé byla mumie se znaky obezity, o které se usuzovalo, že by to mohla být mumie Hatšepsut. Všechny mumie z KV60 byly přemístěny do Egyptského muzea v Káhiře. Většina z nich byla identifikována se členy ze 17. až 21. dynastií. Některé neidentifikované[8] byly uloženy do depozitu muzea. V rámci projektu genealogie Tutanchamonovy rodiny se také provedlo testování DNA včetně sporné mumie. Prokázalo se, že mitochondriální DNA Hatšepsut souhlasí s královnou Ahmose-Neferatri manželkou Thutmose I., tedy její prabábě.[9][10] Antropologie mumie ukázala, že se Hatšepsut dožila ~50 let, trpěla cukrovkou a zemřela na rakovinu kostí. Pravděpodobný rekonstruovaný vzhled Hatšepsut ve středním věku ukazuje mírně obézní ženu.[11]
Reference
[editovat | editovat zdroj]- ↑ a b c HORNUG, Erik. Ancient Egyptian Chronology [online]. Leiden, Boston:Brill: Briil, 2006. S. 491. Dostupné online. ISBN 978-90-04-11385-5. (anglicky)
- ↑ VERNER, Miroslav. Abúsír.V srdci pyramidových polí. Praha: Nakladatelství Academia, 2017. ISBN 978-80-200-2700-9. S. 268.
- ↑ The Search for Hatshepsut and the Discovery of her Mummy [online]. Guardienś Egypt, 2007. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ Nepravý vous [online]. Egyptologi.cz, 2018. Dostupné online.
- ↑ a b BUNSON, Margaret. Encyclpedie of Ancient Egypt [online]. New York: Facts On File, Inc., 1991. Dostupné v archivu pořízeném dne 2021-08-30.
- ↑ a b HRBEK, Ivan, a kolektiv. Dějiny Afriky. 1. vyd. Praha: Svoboda, 1966. S. 246.
- ↑ The Royal Cache Revisited [online]. Institute for the Study of Interdisciplinary Science, 2005. Dostupné v archivu pořízeném dne 2017-06-19. (anglicky)
- ↑ Unidentified Mummies [online]. Pensylvánie: Max Miller, 2000. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ HAWASS, Zahi. The Search for Hatshepsut and the Discovery of her Mummy [online]. Whasington: 2007. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ HAVASS, Zahi, Z.Yehia, I. Somaia at all. Ancestry and Pathology in King Tutankhamin’s Family. JAMA,. Únor 2010, roč. 303, čís. 7, s. 638–646. Dostupné online.
- ↑ Hathsepsust, The Qeen who Ruled as King [online]. M.A.Ludwig, 2008. Dostupné online. (anglicky)
Související články
[editovat | editovat zdroj]Externí odkazy
[editovat | editovat zdroj]Obrázky, zvuky či videa k tématu Hatšepsut na Wikimedia Commons
- The Process of Identification: Can Mummy KV60-A be Positively Identified as Hatshepsut? [1]
- Hatšepsutina vojenská tažení
- Dodson, Aidan; Dyan, Hilton (2004). The Complete Royal Families of Ancient Egypt. Thames & Hudson. p. 130. ISBN 978-0-500-05128-3.
Předchůdce: Thutmose II. |
![]() |
Egyptský král ~1479–1458 př. Kr. |
![]() |
Nástupce: Thutmose III. |