František Prášil
Ing. František Prášil | |
---|---|
![]() | |
Narození | 11. září 1845 Domažlice ![]() |
Úmrtí | 9. června 1917 (ve věku 71 let) Praha ![]() |
Místo pohřbení | Vinohradský hřbitov |
Povolání | konstruktér, podnikatel a vynálezce |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
František Prášil (11. září 1845 Domažlice – 9. června 1917 Praha-Bubeneč[1]) byl český inženýr, konstruktér kovových stavebních konstrukcí, pozdější podnikatel a spolumajitel mostárny Bratři Prášilové a spol. v Libni v Praze. Jeho návrhy ocelových struktur mostů a staveb se dočkaly desítek realizací, Prášil vytvořil plány pro stavbu pražských budov Petřínské rozhledny, Průmyslového paláce na Výstavišti Praha či Čechova mostu přes Vltavu.
Život
[editovat | editovat zdroj]Narodil se v západočeských Domažlicích, kde vychodil základní školu. Následně nastoupil na domažlickou reálku, tu dokončil až v Praze. Vystudoval pražskou polytechniku. První pracovní zkušenosti získával při práci ve Vojtěšských hutích na Kladně, kde posléze pracoval přes 20 let a na závěr svého působení se zde stal vedoucím. Po požáru Národního divadla v roce 1881 navrhl železnou protipožární oponu, která se do znovuobnovené budovy nainstalovala (divadlo otevřeno roku 1883).
První Českomoravská
[editovat | editovat zdroj]Roku 1886 vzniká v rámci kovovýrobního a strojírenského podniku První Českomoravská (ČKD) vlastní výrobna mostů, mostárna. František Prášil přijal místo vrchního inženýra. Ve spolupráci s Ing. Juliem Součkem navrhl během Zemské jubilejní výstavy v Praze roku 1891 konstrukční řešení Petřínské rozhledny podle návrhu architekta Vratislava Pasovského a také Průmyslového paláce na Výstavišti Praha podle Bedřicha Münzbergera.
Bratři Prášilové a spol.
[editovat | editovat zdroj]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/09/Prag_%C4%8Cech%C5%AFv_most_1.jpg/220px-Prag_%C4%8Cech%C5%AFv_most_1.jpg)
Roku 1894 se František Prášil rozhodl ve své práci osamostatnit a spolu se svými příbuznými založil samostatnou mostárnu a továrnu na výrobu železných konstrukcí Bratři Prášilové a spol. v původním průmyslovém areálu v ČKD. František Prášil získal za svou kariéru celou řadu patentů, například za konstrukci nýtovacího stroje, konstrukci přenosného mostu nebo segmentovou konstrukci jezu. Firma pod jeho vedením patřila k předním výrobcům svého druhu v zemích Koruny České v tehdejším Rakousku-Uhersku. Mezi lety 1907 až 1908 vznikl v Praze Čechův most stavěný firmou Prášilů, jedná se o jediný obloukový železný most v Čechách. Roku 1907 byl za své zásluhy jmenován c. k. císařským radou.
Úmrtí
[editovat | editovat zdroj]František Prášil zemřel 9. července 1917 v Praze ve věku 66 let. Pohřben byl na Vinohradském hřbitově.
Po smrti
[editovat | editovat zdroj]Mostárna Bratři Prášilové a spol. fungovala i po Prášilově smrti až do druhé světové války, po roce 1945 již obnovena nebyla. Budovu libeňské mostárny později využívala ČKD Lokomotivka.
Dílo
[editovat | editovat zdroj]Stavby, které navrhoval či se na nich podílel František Prášil.
- Železná opona Národního divadla, 1881–1883
- Oprava Karlova mostu po povodni roku 1890, 1890–1891 (kovové výztuže)
- Petřínská rozhledna, 1891 (spolu s Juliem Součkem)
- Průmyslový pavilon, 1891
- Štěpánský silniční most přes Labe, Kly u Mělníka
- Železniční most přes Vltavu v Praze pod Vyšehradem (výměna původního mostu z roku 1871, ve spolupráci s železárnou Ruston)
- Čechův most, 1907–1908
- Železný silniční most přes Radbuzu v Horšovském Týně
- Staroměstská tržnice
Galerie
[editovat | editovat zdroj]-
Průmyslový palác, Praha (1891)
-
Petřínská rozhledna, Praha (1891)
-
Čechův most, Praha (1908)
-
Štěpánský most
-
Most přes Radbuzu v Horšovském Týně
Odkazy
[editovat | editovat zdroj]Reference
[editovat | editovat zdroj]Literatura
[editovat | editovat zdroj]- KOLEKTIV AUTORŮ: Slovník osobností. Technické památky v Čechách, na Moravě a ve Slezsku. IV díl. Praha: Libri, 2004, s. 377.
Externí odkazy
[editovat | editovat zdroj]Obrázky, zvuky či videa k tématu František Prášil na Wikimedia Commons
- Článek o F. Prášilovi a továrně (2007)
- František Prášil v databázi Středočeské vědecké knihovny
- Slavní nositelé jména Prášil
- Poloha továrny Bři Prášilové
- Vyšehradský železniční most Archivováno 30. 7. 2020 na Wayback Machine.