Čestmír Jeřábek
JUDr. Čestmír Jeřábek | |
---|---|
![]() | |
Narození | 18. srpna 1893 Litomyšl ![]() |
Úmrtí | 15. října 1981 (ve věku 88 let) Brno ![]() |
Místo pohřbení | Ústřední hřbitov v Brně |
Povolání | právník, spisovatel |
Alma mater | Právnická fakulta Univerzity Karlovy |
Témata | literatura, vědecká fikce, drama, literární kritika a sci-fi literatura |
Ocenění | zasloužilý umělec (1961) Čestné občanství města Litomyšl (1968) Řád práce (1969) |
Děti | Dušan Jeřábek |
Rodiče | Viktor Kamil Jeřábek |
Příbuzní | Mojmír Jeřábek (vnuk) |
![]() | |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/be/%C4%8Cestm%C3%ADr_Je%C5%99%C3%A1bek_1928.jpg/220px-%C4%8Cestm%C3%ADr_Je%C5%99%C3%A1bek_1928.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/94/Brno%2C_%C5%A0t%C3%BD%C5%99ice%2C_%C3%9Ast%C5%99edn%C3%AD_h%C5%99bitov%2C_hrob_%C4%8Cestm%C3%ADr_Je%C5%99%C3%A1bek.jpg/220px-Brno%2C_%C5%A0t%C3%BD%C5%99ice%2C_%C3%9Ast%C5%99edn%C3%AD_h%C5%99bitov%2C_hrob_%C4%8Cestm%C3%ADr_Je%C5%99%C3%A1bek.jpg)
Čestmír Jeřábek (18. srpna 1893 Litomyšl[1] – 15. října 1981 Brno[2]) byl český právník, spisovatel, dramatik a literární kritik.
Životopis
[editovat | editovat zdroj]Narodil se v rodině nadučitele v Pršticích Viktora Kamila Jeřábka (1859–1946) a matky Marie, rozené Císařové.[1] Dětství prožil v Pršticích, kde otec působil.[2]
Pocházel z rodiny s úzkým vztahem k literatuře. Děd Jan Vojtěch Jeřábek (1822–1903) byl správcem litomyšlské Augustovy tiskárny a podílel se na tisku spisů Boženy Němcové, na který spisovatelka sama dohlížela.[3] Otec byl spisovatel, učitel, první předseda Moravského kola spisovatelů a jednatel spolku Svatobor pro Moravu.[4]
Vystudoval gymnázium v Litomyšli a v Brně, kde maturoval roku 1912 a poté absolvoval práva v Praze a jeden semestr v Innsbrucku. Promován byl v Praze, 30. října 1917. V té době již byl jednoročním dobrovolníkem.[5] Koncem první světové války sloužil na haličské a italské frontě.
V letech 1919–1949 byl úředníkem magistrátu v Brně.
Aktivity v uměleckých spolcích
[editovat | editovat zdroj]Roku 1921 se stal spoluzakladatelem brněnské Literární skupiny, sdružení mladých moravských autorů a podílel se na redigování časopisu Host. V letech 1945–1948 byl předsedou Sdružení moravských spisovatelů.
Rodinný život
[editovat | editovat zdroj]Dne 15. března 1919 se oženil se Zdenkou Netušilovou (1895–1987) se kterou měl syna Dušana Jeřábka a dceru Zdenku, provdanou Bukovskou.[6]
Je pohřben na Ústředním hřbitově v Brně, Čestný kruh, sk. 25e/hr. hr. 21.
Dílo
[editovat | editovat zdroj]Počátek jeho tvorby je ovlivněn expresionismem, poté psal historické a psychologické romány ovlivněné realismem.[2]
Časopisecké příspěvky
[editovat | editovat zdroj]Přispíval do mnoha novin a časopisů: Zvon, Cesta, Tribuna, Host, Lidové noviny,[7] Moravské noviny, Rovnost, Literární noviny[8] a Tvorba. V Rozpravách Aventina se věnoval především otázkám souvisejícím s divadlem v Brně.[9]
Knižní vydání
[editovat | editovat zdroj]- 1921 Zasklený člověk (Brno, St. Kočí)
- 1938–1939 Legenda ztraceného věku (I. Hledači zlata, II. Medvědí kůže, III. Bohové opouštějí zemi; Praha, Josef R. Vilímek 1938 a 1939; Brno, Blok 1970)
- 1959 Sága našeho rodu (I. Propast, II. Tvé jméno štěstí, III. V sousedství šelem; Praha, Naše vojsko 1959)
- 1925 Lidumil na kříži (detektivní příběh; Praha, Čin)
- 1926 Firma prorokova, patří mezi sci-fi[10].
- Svět hoří
- Světlo na přídi
- Život a sen
- Jitro se zpěvem
- 1945 V zajetí Antikristově
- Zelená ratolest
- V paměti a srdci
- Evropské meziaktí
- 1938 Hledači zlata, románová trilogie
- 1939 Medvědí kůže
- 1939 Bohové opouštějí zemi
- 1946 Letopisy české duše
- 1957 Odcházím, přijdu
- 2000 V zajetí stalinismu – z deníkových záznamů 1948–1958 (Brno, Barrister a Principal)
Odkazy
[editovat | editovat zdroj]Reference
[editovat | editovat zdroj]- ↑ a b Matrika narozených, Litomyšl, 1889-1896, snímek 210
- ↑ a b c MERHAUT, Luboš. Čestmír Jeřábek. In: Vladimír Forst a kolektiv. Lexikon české literatury: osobnosti, díla, instituce. Praha: Academia, 1993. ISBN 80-200-0468-8. Svazek 2/I. H–J. S. 505–508.
- ↑ MZM - Čestmír Jeřábek. puvodni.mzm.cz [online]. [cit. 2022-05-23]. Dostupné online.
- ↑ VLAŠÍN, Štěpán. Viktor Kamil Jeřábek. In: Vladimír Forst a kolektiv. Lexikon české literatury: osobnosti, díla, instituce. Praha: Academia, 1993. ISBN 80-200-0468-8. Svazek 2/I. H–J. S. 512–514.
- ↑ Promoce. Lidové noviny. 1. 11. 1917, s. 4.
- ↑ Encyklopedie dějin města Brna. encyklopedie.brna.cz [online]. 2004 [cit. 2022-05-23]. Dostupné online.
- ↑ Např. Čestmír Jeřábek: Republika na cestách. Lidové noviny. 7. 6. 1921, s. 1. Dostupné online.
- ↑ Např. Čestmír Jeřábek: Protiklady. Literární noviny. 30/1964, s. 2. Dostupné online.
- ↑ Např. Čestmír Jeřábek: Brněnská činohra opět v krisi. Rozpravy Aventina. 30/1931-1932, s. 235. Dostupné online.
- ↑ ADAMOVIČ, Ivan; NEFF, Ondřej. Slovník české literární fantastiky a science fiction. Praha: R3, 1995. ISBN 80-85364-57-3. Kapitola Jeřábek, Čestmír, s. 106.
Související články
[editovat | editovat zdroj]Externí odkazy
[editovat | editovat zdroj]Obrázky, zvuky či videa k tématu Čestmír Jeřábek na Wikimedia Commons
- Seznam děl v Souborném katalogu ČR, jejichž autorem nebo tématem je Čestmír Jeřábek
- Čeští romanopisci
- Čeští dramatici
- Čeští spisovatelé science fiction
- Čeští literární teoretici
- Realističtí spisovatelé
- Čeští expresionističtí spisovatelé
- Narození v roce 1893
- Narození v Litomyšli
- Úmrtí v roce 1981
- Úmrtí v Brně
- Pohřbení na Ústředním hřbitově v Brně
- Narození 18. srpna
- Úmrtí 15. října
- Působící v Litomyšli
- Čeští spisovatelé historických románů
- Čestní občané města Litomyšl