Alžběta Johana Vestonie
Alžběta Johana Vestonie | |
---|---|
![]() | |
Narození | 2. října 1581 nebo 2. listopadu 1582 Velký Londýn |
Úmrtí | 23. října 1612 nebo 28. listopadu 1612 Praha |
Příčina úmrtí | horečka omladnic |
Místo pohřbení | kostel svatého Tomáše |
Povolání | spisovatelka a básnířka |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/79/Augustiniani-svTomas-Elisabete_Westonie.jpg/220px-Augustiniani-svTomas-Elisabete_Westonie.jpg)
Alžběta Johana Vestonie, též Westonia či Elizabeth Jane Weston, (2. listopadu 1581 Chipping Norton, Anglie – 23. listopadu 1612, Praha) byla latinsky píšící básnířka anglického původu žijící v Čechách, představitelka tzv. neolatinské poezie. Je považována za první autorku působící na území dnešního Česka.[1]
Život a tvorba
[editovat | editovat zdroj]Narodila se ve městečku Chipping Norton v anglickém hrabství Oxfordshire jako dcera Jane Cooperové. Otec John Weston, o němž není nic známo, zemřel, když jí nebyl ani rok. Matka se záhy provdala za alchymistu anglického původu Edwarda Kelleyho a novomanželé se přestěhovali do Čech, kde Kelley působil na dvoře Rudolfa II.
Alžběta a její starší bratr Jan František (John Francis) se zanedlouho přestěhovali za matkou do Čech, kde si v Mostě jejich matka koupila dům a zemědělskou usedlost. Část dětství Alžběta prožila snad v Třeboni.[2] Nevlastní otec zajistil oběma dětem vynikající vzdělání, k Alžbětiným učitelům patřil např. latiník Johann Hammon. Alžběta údajně mluvila plynně česky, anglicky, německy, italsky a latinsky. Když Kelley upadl u císaře v nemilost, a posléze v roce 1597 zemřel, finanční situace rodiny se zhoršila. Bratr na studiích v Ingolstadtu se netěšil dobrému zdraví a zemřel v roce 1600.
Alžběta rozesílala prosebné dopisy vlivným lidem ve snaze získat pro sebe a matku finanční podporu. Určitou podporu a kontakty na císařský dvůr Rudolfa II. jim poskytl humanista a kněz Jiří Barthold Pontanus z Breitenberka. Alžběta byla osobně nebo prostřednictvím korespondence ve spojení s mnoha básníky (Jiří Carolides z Karlsperka, Julius Caesar Scaliger, Paulus Melissus), hudebníky (Philippe de Monte, kapelník Mikuláš Maius), politiky (místokancléř Jindřich Domináček z Písnice) i filozofy (Justus Lipsius).
Její tvorby si všiml slezský básník Georg Martinius von Baldhoven a v roce 1602 vydal ve dvou svazcích její první sbírku latinských básní Poemata. Šest let nato vyšla druhá sbírka Parthenica, která obsahuje mimo jiné i verše věnované dobrodinci, císařskému agentovi a právníkovi Janu Leonovi z Eisenachu. Za něj se Alžběta v roce 1603 provdala a postupně mu porodila tři dcery a čtyři syny, chlapci však zemřeli v útlém dětství. Zřejmě následkem častých porodů zemřela v 31 letech, v roce 1612.[3] Byla pochována v ambitu kláštera obutých augustiniánů při kostele sv. Tomáše na Malé Straně.
Dílo
[editovat | editovat zdroj]- Poemata
- Parthenicon
Soubor jejích textů vyšel česky prvně až v roce 2003 pod názvem Proměny osudu.[1] Některé Alžbětiny básně jsou věnovány Praze, jedna popisuje i pražské záplavy.
Psala také bajky, epigramy i další literární útvary.
Ve své době byla nesmírně populární a zvali ji proto např. desátá múza, čtvrtá Grácie, div světa, ženský Ovidius, malostranská Sapfó i nejučenější ženou století.[4]
Odkazy
[editovat | editovat zdroj]Reference
[editovat | editovat zdroj]- ↑ a b Znáte první českou básnířku? Westonia zemřela před 400 lety | Kultura. Lidovky.cz [online]. 2012-11-20 [cit. 2020-12-14]. Dostupné online.
- ↑ První českou básnířkou byla Alžběta Johana Vestonia. Radio Prague International [online]. 2012-11-24 [cit. 2020-12-14]. Dostupné online.
- ↑ Psala básně plné citů, ale i dopisy nejmocnějším mužům své doby. Osudové ženy: první česká básnířka Vestonie
- ↑ BAŤKOVÁ, Šárka, et al. Ženy & Frauen: Inspirativní ženy Ústeckého kraje. Ústí nad Labem: Knihovna Ústeckého kraje, 2024. ISBN 978-80-7055-293-3. S. 116–119.
Související články
[editovat | editovat zdroj]Literatura
[editovat | editovat zdroj]- kolektiv autorů. Rukověť humanistického básnictví v Čechách a na Moravě. V. díl. Praha: 1982. S. 470–471.
- SVITÁK, Ivan. Malostranská Sapho. Opožděná recenze díla Elisabethy Johanny Westonové (1582-1612). Praha: 1994.
- Alžběta Johanna Westonia. Proměny osudu. Brno 2003, ISBN 80-7108-241-4.
- Mostecká básnířka slavnější než Shakespeare: Westonia či Alžběta Johana Westonová (1582–1612). Důlní noviny. 2019, čís. 2, s. 13. Dostupné online.
- BAŤKOVÁ, Šárka; HAINCOVÁ, Jitka; LUKEŠOVÁ, Hana; SLÁMOVÁ, Lenka. Ženy & Frauen: Inspirativní ženy Ústeckého kraje. Ústí nad Labem: Knihovna Ústeckého kraje, 2024. ISBN 978-80-7055-293-3 S. 116–118.
Externí odkazy
[editovat | editovat zdroj]Obrázky, zvuky či videa k tématu Alžběta Johana Vestonie na Wikimedia Commons
- Seznam děl v Souborném katalogu ČR, jejichž autorem nebo tématem je Alžběta Johana Vestonie
- Osobnosti města Most
- Lucie Štorchová: Alžběta Johanna Westonia — rara avis v humanistické res publica litteraria?
- Poezie v rozhlase
- Kdo byl kdo v našich dějinách do roku 1918 Archivováno 5. 3. 2016 na Wayback Machine.
- (anglicky) Elizabeth Jane Weston