Telcov
Telcov | |
---|---|
![]() zřícenina Radmühle u Telcova | |
Lokalita | |
Charakter | zaniklá vesnice |
Obec | Vojenský újezd Hradiště |
Okres | Karlovy Vary |
Kraj | Karlovarský kraj |
Historická země | Čechy |
Stát | ![]() |
Zeměpisné souřadnice | 50°19′54″ s. š., 13°7′25″ v. d. |
Základní informace | |
Katastrální území | Doupov u Hradiště a Žďár |
![]() ![]() Telcov | |
Další údaje | |
Zaniklé obce.cz | 88 |
![]() | |
![]() Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Telcov (německy Teltsch nebo Töltsch) je zaniklá vesnice ve vojenském újezdu Hradiště v okrese Karlovy Vary. Stával v Doupovských horách asi 3,5 kilometru jihovýchodně od Okounova v nadmořské výšce okolo 640 metrů.
Název
[editovat | editovat zdroj]Název vesnice je odvozen z osobního jména ve významu Telcův dvůr. V historických pramenech se objevuje ve tvarech: Telzowa (1540), Delicž (1543), Töltzsch (1653),[1] Teltz (1654),[2] Teltsch (1787) a Töltsch (1846).[1]
Historie
[editovat | editovat zdroj]První písemná zmínka o Telcově je z roku 1394, kdy vesnice spolu s Tunkovem a Horou patřila k okounovskému manství. Roku 1545 byl jejím majitelem Jan z Fictumu, ovšem již brzy poté jej získali páni ze Šumburku, a stala se součástí panství hradu Šumburk. V roce 1604 Markéta Huvarová z Lobenštejna, dědička části panství, Telcov prodala bratrům ze Šteinsdorfu a na Hlubanech, ale ještě téhož roku jej koupil majitel Klášterce nad Ohří Kryštof z Fictumu. Ke kláštereckému panství potom vesnice patřila až do roku 1850.[3]
Na základě údajů v urbáři v Telcově roku 1649 žilo sedm sedláků a dva chalupníci. Stejný počet uvádí berní rula z roku 1654. Na polích se v té době pěstoval především oves a malé množství žita, ale hlavním zdrojem obživy býval chov dobytka a práce v lesích. V roce 1787 uvedl Jaroslav Schaller ve vsi osmnáct domů a Johann Gottfried Sommer v roce 1846 celkem 155 obyvatel ve 23 domech. K vesnici patřila také samota Geigenmühle, což byl mlýn na břehu Bublavy.[3]
Po zrušení patrimoniální správy se Telcov stal osadou obce Martinov, ale od 1. ledna 1908 byl převeden k nově zřízené obci Tunkov. V roce 1883 byla u cesty do Kottershofu postavena jednotřídní škola, o dva roky později rozšířená na dvoutřídní, do které docházely také žáci z Tunkova, Hory a Mělníka. V letech 1887–1888, kdy v okrese Kadaň proběhlo sčítání ovocných stromů, se jich v obci napočítalo na 700, což bylo nejméně v celém okresu.[3]
U vsi došlo ke dvěma leteckým nehodám. První se odehrála 16. března 1894, kdy se u mlýna zřítil balon z Berlína, ale posádce se nic nestalo. Podruhé se během druhé světové války v září roku 1944 zřítil čtyřmotorový bombardér.[3]
Roku 1911 ve vsi stály tři větší zemědělské usedlosti, dva mlýny, hostinec s obchodem a řeznictvím a obchod s obilím a slámou. Řemeslo provozovali švec, kovář a kolář. Pošta však bývala v Tunkově, četnická stanice v Perštejně a farnost v Okounově. Elektřina v Telcově zavedena nebyla. Po druhé světové válce byla vesnice nuceně vysídlena a roku 1947 v ní žilo deset obyvatel.[3]
Telcov zanikl vysídlením v důsledku zřízení vojenského újezdu během první etapy rušení sídel. Úředně byla vesnice zrušena k 15. červnu 1953.[3]
Přírodní poměry
[editovat | editovat zdroj]Telcov stával na rozhraní katastrálních území Doupov u Hradiště a Žďár u Hradiště v okrese Karlovy Vary, asi 3,5 kilometru jihovýchodně od Okounova.[3] Nacházel se v nadmořské výšce okolo 640 metrů ve svahu údolí Bublavy. Oblast leží v severní části Doupovských hor, konkrétně v jejich okrsku Jehličenská hornatina.[4] Půdní pokryv tvoří kambizem eutrofní.[5]
V rámci Quittovy klasifikace podnebí Telcov stál v chladné oblasti CH7,[4] pro kterou jsou typické průměrné teploty −3 až −4 °C v lednu a 15–16 °C v červenci. Roční úhrn srážek dosahuje 850–1000 milimetrů, sníh zde leží 100–120 dní v roce. Mrazových dnů bývá 140–160, zatímco letních dnů jen 10–30. Protější strana údolí už patří k teplejší mírně teplé oblasti MT3.[6]
Obyvatelstvo
[editovat | editovat zdroj]Při sčítání lidu v roce 1921 zde ve 26 domech žilo 153 obyvatel (z toho 69 mužů) německé národnosti a římskokatolického vyznání.[7] Podle sčítání lidu z roku 1930 měla vesnice ve 28 domech 119 obyvatel se stejnou národnostní a náboženskou strukturou.[8] Po odsunu Němců nedošlo k dosídlení obce. Roku 1947 je zde uvedeno deset obyvatel.
1869 | 1880 | 1890 | 1900 | 1910 | 1921 | 1930 | 1950 | |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Obyvatelé | 166 | 151 | 160 | 162 | 155 | 153 | 119 | 15 |
Domy | 24 | 24 | 25 | 26 | 26 | 26 | 28 | 21 |
Pamětihodnosti
[editovat | editovat zdroj]- Kaple Panny Marie
- Sousoší Piety
Osobnosti
[editovat | editovat zdroj]V telcovské škole od roku 1937 působil malíř Hermann Dietze, který byl krajinářem. Při jeho pobytu na Kadaňsku se krajina Doupovských hor stala hlavním tématem jeho obrazů.[10]
Odkazy
[editovat | editovat zdroj]Reference
[editovat | editovat zdroj]- ↑ a b PROFOUS, Antonín; SVOBODA, Jan. Místní jména v Čechách. Jejich vznik, původní význam a změny. Svazek IV. S–Ž. Praha: Nakladatelství Československé akademie věd, 1957. 868 s. Heslo Telcov, s. 321.
- ↑ SVOBODA, Jan; ŠMILAUER, Vladimír. Místní jména v Čechách. Jejich vznik, původní význam a změny. Svazek V. Dodatky. Praha: Nakladatelství Československé akademie věd, 1960. 676 s. Heslo Telcov, s. 283.
- ↑ a b c d e f g BINTEROVÁ, Zdena. Zaniklé obce Doupovska. Svazek V bývalém okrese Kadaň. Chomutov: Okresní muzeum v Chomutově, 1998. 94 s. ISBN 80-238-2668-9. Kapitola Telcov, s. 84–85.
- ↑ a b Přírodní poměry. Geomorfologie, klimatické oblasti [online]. Agentura ochrany přírody a krajiny ČR [cit. 2021-03-21]. Dostupné online.
- ↑ CENIA. Katastrální mapy a půdní mapa ČR [online]. Praha: Národní geoportál INSPIRE [cit. 2021-03-21]. Dostupné online.
- ↑ VONDRÁKOVÁ, Alena; VÁVRA, Aleš; VOŽENÍLEK, Vít. Climatic regions of the Czech Republic. Quitt's classification during years 1961–2000. S. 427. Journal of Maps [PDF online]. Katedra geoinformatiky Přírodovědecké fakulty Univerzity Palackého, 2013-05-13 [cit. 2020-07-22]. Čís. 3, s. 427. Dostupné online. DOI 10.1080/17445647.2013.800827. (anglicky)
- ↑ Statistický lexikon obcí v Republice Československé. 2. vyd. Svazek I. Čechy. Praha: Státní úřad statistický, 1924. 596 s. S. 248.
- ↑ Statistický lexikon obcí v Republice Československé česká. Svazek I. Země. Praha: Státní úřad statistický, 1934. 614 s. S. 133.
- ↑ Historický lexikon obcí České republiky 1869–2011 [online]. Český statistický úřad, 2015-12-21 [cit. 2016-12-30]. Kapitola Karlovy Vary. Dostupné online.
- ↑ BINTEROVÁ, Zdena. Zaniklé obce Doupovska od A do Ž. Chomutov: Oblastní muzeum Chomutov, 2005. 96 s. ISBN 80-239-6124-1. Kapitola Telcov – Teltsch, Töltsch, s. 71.
Externí odkazy
[editovat | editovat zdroj]Obrázky, zvuky či videa k tématu Telcov na Wikimedia Commons
- Obec na Památky a příroda Karlovarska
- Obec na zanikleobce.cz