Římskokatolická farnost Svádov
Římskokatolická farnost Svádov | |
---|---|
Základní údaje | |
Církev | římskokatolická |
Vikariát | ústecký |
Diecéze | litoměřická |
Provincie | česká |
Administrátor excurrendo | R.D. Josef Mazura |
Lokalizace farnosti | |
![]() ![]() Římskokatolická farnost Svádov | |
Území farnosti | |
Svádov • Březí • Budov • Malé Březno • Nový Les • Olešnice • Olšinky • Valtířov • Varta • Velichov • Velké Březno • Vítov | |
Kontakt | |
Adresa sídla | Jeseninova 80/2, Ústí nad Labem, 400 03, Česko |
Souřadnice | 50°39′43,92″ s. š., 14°6′27″ v. d. |
farnost | |
Datová schránka | kgdhfhg |
IČO | 44557086 (VR) |
Externí odkazy | |
Databáze Ministerstva kultury České republiky | |
Údaje v infoboxu aktuální k 8/2023 | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Římskokatolická farnost Svádov (lat. Schwadna[1]) je církevní správní jednotka sdružující římské katolíky na území městské části Svádov a v jejím okolí. Organizačně spadá do ústeckého vikariátu, který je jedním z 10 vikariátů litoměřické diecéze.
Historie farnosti
[editovat | editovat zdroj]První písemná zmínka o farní lokalitě Svádov pochází z roku 1188, která uvádí, že v místě byla plebánie spravovaná komendou johanitů. Po roce 1621 byla johanitská duchovní správa obnovena. Matriky jsou vedeny od roku 1668.[2]
Duchovní správcové vedoucí farnost
[editovat | editovat zdroj]Začátek působnosti jmenovaného v duchovní správě farnosti od:[p 1]
- 1354 Hanko, † 1363
- 1364 Bušek z Týnce
- Bedricus, † 1418
- 1418 Ioannes z Bystřice
- 1426 Jira
- 1434 Georgius Beran
- Lucas von Klemch, † 1566
- 1629 Ioann. Lipsius
- 1663 Tobias Ignat. Weindlich
- 1668 Matheus Franc. Vatter
- 1692 Henric. Ignat. Kunz
- 1700 Frideric. Ignat. Reintsch
- 1702 Daniel Gabriel Hertsch
- 1710 Gotfr. Vielkind
- 1722 Math. Peterke
- 1750 Anton. Christ. Ricci
- 1756 Simon Hauschild
- 1768 Jos. Runge
- 1769 Wencesl. Laurent. Hofmann
- 1773 Franc. von Hülle
- 1780 Ioann. Hesse, n. 16. 8. 1741 Benešov n. Pl., o. 23. 9. 1767, † 15. 1. 1830
- 1830 Andr. Pollinger, n. 10. 2. 1768 Planens., o. 4. 7. 1791, † 10. 7. 1839
- 1839 par. vacat, cap. Vinc. Pankratz
- 1839 admin. Anton. Glener, n. 1. 11. 1800 Naschav., o. 4. 9. 1827
- 1840 Jos. Schönfeld, n. 10. 2. 1782 Lípa, o. 8. 9. 1805, † 7. 1. 1850
- 1850 Anton. Glener, n. 1. 11. 1800 Naschav., o. 4. 9. 1827, † 29. 3. 1886
- 1880 Jos. Nittel, n. 24. 4. 1823 Lindenau, o. 4. 7. 1848, † 25. 3. 1893
- 1894 Wenc. Jebautzke, n. 1. 5. 1830 Oberřepsch., o. 15. 7. 1854, † 22. 8. 1901
- 1901 par. vacat, admin. Ad. Bělík
- 1902 Jos. Eschler, n. 8.3.1847 Hasel, o. 14. 11. 1874, † 27. 7. 1928
- 1912 Adolph. Bělík, n. 4.1.1872 Straschnow, o. 17. 6. 1894
- 1. 10. 1940 Anton. Gampe, n. 4.10.1893 Neuehrenberg, o. 29. 6. 1917
- 1. 7. 1945 Adolph. Bielik
- 1. 11. 1960 František Kubát
- 1. 11. 1990 Antonín Sporer
- 1. 7. 1999 Pavel Jančík
- 1. 6. 2008 Josef Mazura, admin. exc. z Ústí nad Labem-Střekov[3]
Kromě kněží stojících v čele farnosti, působili ve farnosti v průběhu její historie i jiní kněží. Většinou pracovali jako farní vikáři, kaplani, katecheté, výpomocní duchovní aj.
Území farnosti
[editovat | editovat zdroj]Do farnosti náleží území těchto obcí:[2][4]
Římskokatolické sakrální stavby a místa kultu na území farnosti
[editovat | editovat zdroj]Fotografie | Stavba | Místo | Bohoslužby | Zeměpisné souřadnice | Status | Číslo kulturní památky | |
---|---|---|---|---|---|---|---|
Kostely | |||||||
1. | Kostel sv. Jakuba Staršího | Svádov | bližší informace o bohoslužbách | 50°39′44″ s. š., 14°6′27″ v. d. | farní kostel[2][5] | 43570/5-249 (Pk•MIS•Sez•Obr•WD) (Q24282890) | |
2. | Kostel sv. Václava | Valtířov | bližší informace o bohoslužbách | 50°40′23″ s. š., 14°7′12″ v. d. | filiální kostel[2][6] | 43081/5-282 (Pk•MIS•Sez•Obr•WD) (Q19602300) | |
Kaple | |||||||
3. | ![]() |
Kaple | Malé Březno | neslouží se pravidelně | 50°40′18″ s. š., 14°10′8″ v. d. | kaple[2] | — |
Zaniklé sakrální stavby | |||||||
4. | Kaple Nejsvětějšího Srdce Ježíšova | Velké Březno | nelze sloužit | zbořená zámecká kaple[2] | — | ||
Některé drobné sakrální stavby a pamětihodnosti lze dohledat zde v databázi Drobné sakrální památky Zaniklé sakrální stavby lze dohledat zde v databázi Poškozené a zničené kostely, kaple a synagogy v České republice |
Ve farnosti se mohou nacházet i další drobné sakrální stavby, místa římskokatolického kultu a pamětihodnosti, které neobsahuje tato tabulka.
Příslušnost k farnímu obvodu
[editovat | editovat zdroj]Z důvodu efektivity duchovní správy byl vytvořen farní obvod (kolatura) farnosti Ústí nad Labem-Střekov, jehož součástí je i farnost Svádov, která je tak spravována excurrendo.
Galerie
[editovat | editovat zdroj]-
Kaplička u kostela ve Svádově
-
Velký zvon v kostele sv. Jakuba ve Svádově
-
Detail zvonu ve svádovském kostele sv. Jakuba
-
Boční pohled zvon v kostele sv. Jakuba ve Svádově
-
Kostel sv. Jakuba Staršího, Svádov
-
Kostel sv. Jakuba Staršího-renesanční portál, Svádov
-
Kaplička v Budově
Odkazy
[editovat | editovat zdroj]Poznámky
[editovat | editovat zdroj]Reference
[editovat | editovat zdroj]- ↑ MACEK, Jaroslav. Katalog litoměřické diecéze AD 1997. Litoměřice: Biskupství litoměřické, 1997. 430 s. Kapitola Latinsko-český rejstřík farností, s. 414.
- ↑ a b c d e f MACEK, Jaroslav. Katalog litoměřické diecéze AD 1997. Litoměřice: Biskupství litoměřické, 1997. 430 s. Kapitola Přehled jednotlivých farností diecéze, s. 185.
- ↑ Litoměřice: Archiv biskupství litoměřického, 2022.
- ↑ Lexikon obcí severních a severozápadních Čech [online]. Litoměřice: Státní oblastní archiv v Litoměřicích [cit. 2013-01-22]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2011-02-23.
- ↑ Katalog biskupství litoměřického, farní kostel sv. Jakuba Staršího, Ústí nad Labem-Svádov [online]. Litoměřice: Biskupství litoměřické [cit. 2021-05-26]. Dostupné online.
- ↑ Katalog biskupství litoměřického, filiální kostel sv. Václava, Valtířov [online]. Litoměřice: Biskupství litoměřické [cit. 2021-05-26]. Dostupné online.
Související články
[editovat | editovat zdroj]- Komenda Svádov
- Římskokatolická farnost Ústí nad Labem-Střekov
- Ústecký vikariát
- Seznam obcí v litoměřické diecézi