Výbor pro mongolské a tibetské záležitosti
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/62/Joint_Central_Government_Office_Building%2C_Executive_Yuan_20130708.jpg/220px-Joint_Central_Government_Office_Building%2C_Executive_Yuan_20130708.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/72/Mongolian_Affairs_Conference_Closing_Ceremony.jpg/220px-Mongolian_Affairs_Conference_Closing_Ceremony.jpg)
Výbor pro mongolské a tibetské záležitosti (čínsky v českém přepisu Meng cang wej-jüan-chuej, pchin-jinem Měng Zàng Wěiyuánhuì, znaky 蒙藏委員會) bylo jedním ze dvou výborů vlády Čínské republiky na úrovni ministerstva. Je nástupcem mandžuského Ministerstva závislých držav a zabývá se vztahem nejen k Tibeťanům a Mongolům, ale i dalším národům, žijícím na území nárokovaném Čínskou republikou. V roce 2017 byl výbor tchajwanskou vládou rozpuštěn.[1]
Existence Výboru a jeho činnost (zejména účast předsedy Výboru při intronizaci 14. dalajlámy) byla jedním z argumentů, používaných Čínskou lidovou republikou k odůvodnění jí tvrzené dlouhodobé, nepřetržité a nezvratné svrchovanosti Číny nad Tibetem.[2]
Dějiny
[editovat | editovat zdroj]Výbor pro mongolské a tibetské záležitosti byl zřízen v době Čchingské říše jako oddělení Ministerstva závislých držav, zabývající se vztahem čchingského dvora k Tibetu a Mongolsku (Vnějšímu i Vnitřnímu). Po pádu dynastie Čching a nastolení Čínské republiky v roce 1911 bylo oddělení nahrazeno v roce 1912 Kanceláří pro mongolské a tibetské záležitosti, která byla v roce 1914 reorganizována a přejmenována na Mongolsko-Tibetské ministerstvo. Mongolsko-Tibetské ministerstvo bylo pod přímou kontrolou čínského prezidenta.
Současný název Výbor pro mongolské a tibetské záležitosti je výsledkem další reorganizace ve druhé polovině 20. let 20. století, kdy byl tento výbor v roce 1928 ustaven při kuomintangské vládě v Nankingu, s cílem obnovit čínskou kontrolu nad Tibetem, který se stal po pádu dynastie Čching fakticky nezávislým. Členy Výboru byli především zástupci z východního Tibetu, ovládaného Čínou, ale též pančhenláma.[3]
Po vítězství komunistů v Číně v roce 1949 a útěku vlády Čínské republiky na Tchaj-wan přestal Výbor pro mongolské a tibetské záležitosti působit na území Mongolska a Tibetu. Po Tibetském národním povstání v roce 1959 Výbor vyslal do Indie tajné agenty s cílem propagandisticky působit na tibetské uprchlíky ve smyslu svržení komunistické vlády v Tibetu a připojení Tibetu k Číně pod vládou Kuomintangu. Vzhledem k nárokům Kuomintangu na Tibet nejsou vztahy mezi Ústřední tibetskou správou a Výborem vřelé.[4]
Reference
[editovat | editovat zdroj]- ↑ Taiwan parliament approves bill to shut down Mongolian and Tibetan Affairs Commission [online]. 2017-11-30 [cit. 2021-08-23]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ Čínské mezinárodní rádio: Vztahy mezi Tibetem a ústřední čínskou vládou v historii
- ↑ Matthew T. KAPSTEIN: Dějiny Tibetu, str. 281
- ↑ Kensaku OKAWA: Lekce od Tibeťanů na Tchaj-wanu Archivováno 24. 4. 2012 na Wayback Machine. (pdf, anglicky)
Související články
[editovat | editovat zdroj]Externí odkazy
[editovat | editovat zdroj]Obrázky, zvuky či videa k tématu Výbor pro mongolské a tibetské záležitosti na Wikimedia Commons