Skalní věž
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/cf/Adr%C5%A1pa%C5%A1sk%C3%A9_sk%C3%A1ly%2C_Starostov%C3%A1_a_Starosta.jpg/220px-Adr%C5%A1pa%C5%A1sk%C3%A9_sk%C3%A1ly%2C_Starostov%C3%A1_a_Starosta.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d2/Skaln%C3%AD_p%C4%9Bst_3.jpg/220px-Skaln%C3%AD_p%C4%9Bst_3.jpg)
Skalní věž je přírodní geomorfologický tvar a strukturně denudační tvar reliéfu. Jedná se o izolovaný, vysoký a často též štíhlý sloup či hranol, svým tvarem připomínající věž. Specifickým typem skalní věže je skalní jehla.[1]
Vznik
[editovat | editovat zdroj]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/80/Garden_of_the_Gods_02.jpg/202px-Garden_of_the_Gods_02.jpg)
Skalní věž vzniká v důsledku mechanické eroze, a to postupným rozčleňováním a destrukcí tabulové plošiny či skalnatého horského hřebene.[1] Její tvar je důsledkem mechanického zvětrávání a odnosu horniny, popřípadě odsedání svahu. Na mořském pobřeží vznikají skalní věže abrazí a izolací odolnějších partií podemílaného a obrušovaného pobřežního srubu (klifu).[2]
Výskyt
[editovat | editovat zdroj]Skalní věže se vyskytují v nejrůznějších částech světa. Nacházejí se na okrajích vysokých hor a tabulových plošin, například svědeckých vrchů v aridních oblastech, nebo na silně rozrušených skalnatých pobřežích. Nejčastěji se ovšem vyskytují v oblasti pískovcových skalních měst.[2]
Skalní věže ve světě
[editovat | editovat zdroj]Na evropském kontinentě jsou patrně nejznámější četné skalní věže v Saském Švýcarsku ve Spolkové republice Německo. Na americkém kontinentě můžeme jmenovat například pískovcové skalní věže v přírodní rezervaci Garden of the Gods v oblasti Shawnee National Forest ve státě Illinois (USA). Výrazné skalní věže a jehly se nacházejí i v další lokalitě jménem Garden of the Gods v Colorado Springs (Colorado). Pozoruhodné skalní tvary se vyskytují také v oblasti Kapadokie v turecké provincii Nevşehir.
Výskyt na Slovensku
[editovat | editovat zdroj]Na Slovensku se skalní věže vyskytují v nejrůznějších typech hornin. Nacházejí se například v žulách v nejvyšších polohách Vysokých Tater (např. mohutná Jastrabia veža nad Zeleným plesem), nebo v neovulkanitech (národní přírodní rezervace na vrchu Sitno ve Štiavnických vrších) či v travertinech v národní přírodní rezervaci Dreveník v okrese Spišská Nová Ves.[2]
Dalším příkladem jsou slepencové věže v Súlovských skalách a sousední Paštině Závadě. Příkladem vápencových je Hričovská Ihla (z části bývalý lom).
Výskyt v Česku
[editovat | editovat zdroj]Pískovcové skalní věže
[editovat | editovat zdroj]Na území České republiky je výskyt skalních věží velmi četný. S ohledem na příhodné podmínky pro jejich vznik se nacházejí zejména v kvádrových pískovcích české křídové pánve. Jsou to geomorfologické celky, jako je Ralská pahorkatina, Děčínská vrchovina, území CHKO Kokořínsko - Máchův kraj, CHKO Český ráj, PR Prachovské skály, NPR Adršpašsko-teplické skály či NPR Broumovské stěny.
Žulové skalní věže
[editovat | editovat zdroj]V České republice se vyskytují také větší či menší věže ze žuly. Mezi nejznámější patří ty na území národní přírodní památky Svatošské skály, v CHKO Jizerské hory, nebo věže Kapucín a Soví věž na Kapucínských skalách u obce Lubenec.[3]
Jiné horniny
[editovat | editovat zdroj]Ojedinělé se v České republice vyskytují také skalní věže z jiných hornin, zpravidla ale nedosahují takových výšek. Například Ďáblova kazatelna na Bořeni (znělec), Hřebenáč v Moravském krasu (vápenec) či Špičatka u Roztok u Křivoklátu.[4]
Poznámka
[editovat | editovat zdroj]Skalní věže jsou významným krajinotvorným prvkem, který je často sportovně využíván pro horolezectví.
Odkazy
[editovat | editovat zdroj]Reference
[editovat | editovat zdroj]- ↑ a b SMOLOVÁ, Irena; VÍTEK, Jan. Základy geomorfologie: vybrané tvary reliéfů. Olomouc: Univerzita Palackého, 2007. 189 s. ISBN 978-80-244-1749-3. S. 57–58.
- ↑ a b c RUBÍN, Josef; BALATKA, Břetislav. Atlas skalních, zemních a půdních tvarů. 1. vyd. Praha: Academia, 1986. 385 s. S. 68–69.
- ↑ Pavel Fajgl, Otokar Simm, Milan Vrkoslav: Jizerské hory, horolezecký průvodce, NH Savana, 2. vydání 2010
- ↑ Lezecký průvodce Krušných hor, Středního Poohří a Českého středohoří, 3. vydání, Horoklub Chomutov, 2005
Literatura
[editovat | editovat zdroj]- Jiří Adamovič, Václav Cílek, Radek Mikuláš: Atlas pískovcových skalních měst, Academia Praha 2010, ISBN 978-80-200-1773-4
- Josef Rubín, Břetislav Balatka, Vojen Ložek, Miroslav Malkovský, Vlastimil Pilous, Jan Vítek: Atlas skalních, zemních a půdních tvarů, Academia Praha, 1986, 1. vydání, 388 stran, 21-033-86
Související články
[editovat | editovat zdroj]Externí odkazy
[editovat | editovat zdroj]Obrázky, zvuky či videa k tématu skalní věž na Wikimedia Commons
- mapa hororolezeckých oblastí v ČR