Havraň (hradiště)
Havraň | |
---|---|
![]() | |
Poloha | |
Adresa | východně od dvora Havransko, Vestec, ![]() |
Souřadnice | 50°13′1,42″ s. š., 15°7′48,32″ v. d. |
![]() ![]() Havraň | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Havraň (též Na Hradě nebo Na Zámku) je raně středověké hradiště a zaniklá vrcholně středověká tvrz u obce Vestec v okrese Nymburk. Nachází se na levém břehu Mrliny v nadmořské výšce okolo 190 metrů asi 2,5 kilometru jihozápadně od vesnice.
Historie
[editovat | editovat zdroj]Nalezená keramika umožnila datovat dobu osídlení hradiště zejména do dvanáctého století. Ve vrcholném středověku vznikla na ploše hradiště tvrz.[1] Podle Tomáše Šimka se hradiště po vyvraždění Vršovců roku 1108 stalo centrem hradské správy a zpustlo po založení poděbradského hradu.[2]
Název Havraň hradiště získalo až v devatenáctém století, kdy se v jeho prostoru nacházela stejnojmenná bažantnice zrušená v roce 1878. Poblíž stávala myslivna, která potom byla upravena na hospodářský dvůr Havransko. Ve stejné době byly rozkopány valy hradiště i mladšího tvrziště a získaným materiálem zasypány příkopy. K dalšímu poškození pozůstatků hradiště došlo při úpravách toku Mrliny na přelomu devatenáctého a dvacátého století a v letech 1911–1912, kdy byl zničen val nad řekou.[1]
Tvrz si v prostoru staršího hradiště založili příslušníci rodu Švábů z Jikve, kteří panství získali po Bernartovi z Havraně připomínaném roku 1375. První písemná zmínka o ní pochází z roku 1495. V té době již Švábům nepatřila, protože v době vlády krále Jiřího z Poděbrad se jejím majitelem stal Čeněk Dašický z Barchova. Roku 1492 poděbradské panství zdědil i s Havraní zdědil kníže Jindřich I. Starší. O tři roky později jeho synové panství prodali králi Vladislavovi Jagellonskému a od něj ji nejpozději roku 1503 získalo město Nymburk. Když si roku 1543 nechalo město Havraň zapsat do desk zemských, tvrz se uváděla již jako pustá.[2]
Stavební podoba
[editovat | editovat zdroj]Hradiště
[editovat | editovat zdroj]Blatné hradiště mělo rozlohu asi čtyři hektary. Jeho ochranu zajišťovala ramena Mrliny, na jižní a jihovýchodní straně také Velenický a Netřebický potok a také hradba, ze které se do devatenáctého století dochovaly jeden až dva metry vysoké valy. Jediným částečně dochovaným pozůstatkem hradiště je příkop na jihovýchodní straně a nízká terénní vlna severně od něj.[1]
Tvrz
[editovat | editovat zdroj]Tvrziště, které se dochovalo až do devatenáctého století, mívalo oválný půdorys. Jižní a východní stranu chránil val a příkop staršího hradiště, a podobné opevnění bylo vybudováno i na zbývajících stranách. Hlavní budova tvrze měla čtvercový půdorys a byla postavená z opuky.[2]
Odkazy
[editovat | editovat zdroj]Reference
[editovat | editovat zdroj]- ↑ a b c ČTVERÁK, Vladimír; LUTOVSKÝ, Michal; SLABINA, Miloslav; SMEJTEK, Lubor. Encyklopedie hradišť v Čechách. Praha: Libri, 2003. 432 s. ISBN 80-7277-173-6. Kapitola Vestec, s. 340.
- ↑ a b c Hrady, zámky a tvrze v Čechách, na Moravě a ve Slezsku. Příprava vydání Tomáš Šimek. Svazek VI. Východní Čechy. Praha: Nakladatelství Svoboda, 1985. 726 s. Kapitola Havraň – tvrz, s. 109.
Literatura
[editovat | editovat zdroj]- HELLICH, Jan. Výzkumy na hradišti a tvrzi Havraňské u Poděbrad. Památky archeologické. 1918, roč. 30, s. 35–37.