Pohoří (Mišovice)
Pohoří | |
---|---|
Lokalita | |
Charakter | malá vesnice |
Obec | Mišovice |
Okres | Písek |
Kraj | Jihočeský kraj |
Historická země | Čechy |
Stát | ![]() |
Zeměpisné souřadnice | 49°29′10″ s. š., 14°0′48″ v. d. |
Základní informace | |
Počet obyvatel | 59 (2021)[1] |
Katastrální území | Pohoří u Mirovic (3,03 km²) |
PSČ | 398 06 |
Počet domů | 32 (2011)[2] |
![]() ![]() Pohoří | |
Další údaje | |
Kód části obce | 96202 |
![]() | |
![]() Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Pohoří je malá vesnice, část obce Mišovice v okrese Písek. Nachází se asi 1 km na jihovýchod od Mišovic. Prochází zde silnice II/175. Je zde evidováno 35 adres.[3] V roce 2011 zde trvale žilo 39 obyvatel.[4]
Pohoří leží v katastrálním území Pohoří u Mirovic o rozloze 3,03 km2.[5] V katastrálním území Pohoří u Mirovic leží i Slavkovice.
Historie
[editovat | editovat zdroj]První písemná zmínka o vesnici pochází z roku 1352.[6] Starobylá farní osada s kostelem sv. Petra a Pavla, raně gotického původu ze 13. století. V rozpětí let 1375–1381 je v Pohoří doloženo sídlo Černína a jeho bratra Filipa.[zdroj?] Část obce patřila bývalému příbramskému panství pražského arcibiskupa, od 16. století potom k panství Čimelice. Zbytek příslušel ke statkům Koupě a Hostišovice, s nimiž se později připojil k panství Drahenice.[zdroj?]
Historie možné tvrze
[editovat | editovat zdroj]Terénní situace farní osady na Zlaté stezce a její starobylý původ opravňuje k předpokladu, že zde mohlo existovat středověké hájitelné sídlo. Podle architekta Františka Kašičky a archeologa Bořivoje Nechvátala jej lze nejspíše hledat v blízkosti či obvodu dnešního farního dvora č.p. 1 v jižním sousedství kostela s dodatečně romanticky přestavěnou jednopatrovou farní budovou. V době válek s biskupem jej představoval kostel, který se honosí mohutnou věží ze 13. století, která je sama o sobě tvrzí, v 1. a 2. patře upravenou jako hájitelná fortifikace se střílnami. Takto bylo vybaveno více biskupských kostelů na Mirovicku, například ještě v nedalekých Radobytcích. Na místě farní budovy jistě setrvala v mladším středověku správa zdejšího arcibiskupského majetku, zatímco vladycké sídlo z konce 14. století bychom mohli předběžně situovat např. do místa dvorce a později skupiny usedlostí východně od kostela, na kterou se severně váže rozlehlý nepravidelně oválný územní útvar.
Památky
[editovat | editovat zdroj]- Kostel svatého Petra a Pavla.
- Před vchodem do místního kostela se po pravé straně před hřbitovní zdí nalézá socha Jana Nepomuckého.
- Poblíž kostela svatého Petra a Pavla se nachází kamenný pomník padlým v obou světových válkách. Krom jmen padlých spoluobčanů je na horní části pomníku tento nápis: HNALI VÁS V POUTECH OTROKA BÍT SE A MŘÍTI ZA ZÁJMY CIZÍ. Z VAŠÍ KRVE SVOBODA NÁM VYKVETLA – TO Z PAMĚTI POTOMKŮ NEVYMIZÍ. VĚNOVÁNO PADLÝM VOJÍNŮM ZDEJŠÍ OSADY VE SVĚTOVÉ VÁLCE 1914–18. Pod touto deskou je na spodní části pomníku umístěna další deska se jmény padlých a s tímto nápisem: NA PAMĚT OBĚTEM NACISTICKÉHO REŽIMU V LETECH 1939–1945
- U komunikace z vesnice se nachází drobný kříž na kamenném podstavci. Na jeho kulatém štítku je tento nápis: POCHVÁLEN BUĎ PÁN JEŽIŠ KRISTUS. U paty je kříž zdobený motivem anděla a kající se Máří Magdaleny. Podstavec je zdobený motivem srdce.
- Další velmi zdobný kříž se také nachází na křižovatce u komunikace nedaleko vesnice. Kříž nese na svém podstavci dataci 1837.
Galerie
[editovat | editovat zdroj]-
Socha J. Nepomuckého
-
Pomník padlým
-
Detail části kříže
-
Kříž poblíž vesnice
Reference
[editovat | editovat zdroj]- ↑ Český statistický úřad: Výsledky sčítání 2021 – otevřená data. Dostupné online. [cit. 2022-11-01].
- ↑ Historický lexikon obcí České republiky – 1869–2011. Český statistický úřad. 21. prosince 2015. Dostupné online.
- ↑ Ministerstvo vnitra ČR. Adresy v České republice [online]. 2009-10-10 [cit. 2009-10-22]. Dostupné online.
- ↑ Český statistický úřad. Statistický lexikon obcí České republiky 2013. Praha: Český statistický úřad, 2013. 900 s. Dostupné online. ISBN 978-80-250-2394-5. S. 192.
- ↑ Územně identifikační registr ČR. Územně identifikační registr ČR [online]. 1999-01-01 [cit. 2009-10-22]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2020-07-15.
- ↑ Český statistický úřad. Historický lexikon obcí České republiky 1869–2005 (1. díl). Praha: Český statistický úřad, 2006. 760 s. Dostupné online. ISBN 80-250-1310-3. S. 228.
Literatura
[editovat | editovat zdroj]- Alexandr Debnar: Výzkumy v Čechách 1998, terénní akce č. 660, Archeologický ústav, Praha 2000, s. 146.
- Alexandr Debnar: Výzkumy v Čechách 2001, terénní akce č. 808, Archeologický ústav, Praha 2003, s. 186.
- Alexandr Debnar: Nové archeologické objevy na Mirovicku: POHOŘÍ I., in: Mirovicko. Zpravodaj města Mirovice, červen 2001, s. 14 – 16.
Externí odkazy
[editovat | editovat zdroj]Obrázky, zvuky či videa k tématu Pohoří na Wikimedia Commons
Encyklopedické heslo Pohoří v Ottově slovníku naučném ve Wikizdrojích
- Katastrální mapa katastru Pohoří u Mirovic na webu ČÚZK
- Historie Pohoří na stránkách obce Mišovice