Morčák paranský
![]() | |
---|---|
![]() Morčák paranský | |
Stupeň ohrožení podle IUCN | |
![]() kriticky ohrožený druh[1] | |
Vědecká klasifikace | |
Říše | živočichové (Animalia) |
Kmen | strunatci (Chordata) |
Podkmen | obratlovci (Chordata) |
Třída | ptáci (Aves) |
Řád | vrubozobí (Anseriformes) |
Čeleď | kachnovití (Anatidae) |
Rod | morčák (Mergus) |
Binomické jméno | |
Mergus octosetaceus Vieillot, 1817 | |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Morčák paranský (Mergus octosetaceus) je jediným žijícím druhem morčáka na jižní polokouli.
Ve 40. letech 20. století byl považován za vyhynulý druh a jeho současná početnost ve volné přírodě je uváděna jako nižší než 250 jedinců. Některé odhady dokonce hovoří o počtu kolem pouhých 50 jedinců. Jde tak o jednoho z nejvíce ohrožených vodních ptáků světa. Obývá prudké bystřiny s pobřežní vegetací v hornatých oblastech Brazílie. Žije v monogamních párech, které hájí poměrně velká teritoria zahrnující úseky řek o délce 8 až 14 km a přilehlou souš. Hnízdí ve stromových dutinách, pod skalními převisy nebo opuštěných norách pásovců.[2]
Ohrožení a ochrana
[editovat | editovat zdroj]Když byl počátkem 20. století vyhuben morčák aucklandský (Mergus australis), stal se morčák paranský jedním z nejohroženějších vrubozobých ptáků na světě. V přírodě zřejmě přežívají jen poslední desítky jedinců. Původní výskyt zahrnoval také Argentinu a Paraguay, ale dnes pravděpodobně přežívá pouze v Brazílii. Ohrožuje ho ztráta vhodného biotopu, zejména znečištění řek, stavba přehrad a odlesňování, které vede k erozi a degradaci půdy, což se opět podepisuje na stavu řek. Protože jsou jedinci na svá teritoria silně vázaní, ztráta prostředí pro morčáky paranské zpravidla znamená zánik části populace v daném místě.[2]
Na záchraně tohoto kriticky ohroženého druhu se ve spolupráci s brazilským Zooparkem Itatiba podílí také pražská zoologická zahrada,[3] která od jara 2024 také jako druhá zoo na světě a jediná mimo Jižní Ameriku tuto vzácnou kachnu chová a seznamuje své návštěvníky s jejím příběhem v rámci kampaně Pomáháme jim přežit.[4][5]
V roce 2014 začali odborníci sbírat část vajíček od volně hnízdících párů. Za prvních šest let bylo ze šesti různých hnízd odebráno 20 vajec, z nichž se podařilo odchovat 17 kachňat. Mezitím ovšem první z těchto mláďat dosáhla dospělosti a v roce 2017 oznámil Zoopark Itatiba úspěšný odchov první generace morčáků paranských v lidské péči.[3]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/19/Mergus_octosetaceus%2C_mor%C4%8D%C3%A1k_paransk%C3%BD%2C_Zoo_Praha.jpg/220px-Mergus_octosetaceus%2C_mor%C4%8D%C3%A1k_paransk%C3%BD%2C_Zoo_Praha.jpg)
Odkazy
[editovat | editovat zdroj]Reference
[editovat | editovat zdroj]- ↑ The IUCN Red List of Threatened Species 2021.3. 9. prosince 2021. Dostupné online. [cit. 2021-12-27].
- ↑ a b Morčák paranský - lexikon zvířat. www.zoopraha.cz [online]. [cit. 2024-04-02]. Dostupné online.
- ↑ a b Elektrocentrála namísto voliér. Zoo Praha [online]. [cit. 2024-04-02]. Dostupné online.
- ↑ V Praze je nejvzácnější kachna planety, chová ji jen jediná další zoo na světě. Minutové zprávy [online]. [cit. 2024-04-02]. Dostupné online.
- ↑ Pomáháme jim přežít. Zoo Praha [online]. [cit. 2024-04-02]. Dostupné online.
Externí odkazy
[editovat | editovat zdroj]Obrázky, zvuky či videa k tématu morčák paranský na Wikimedia Commons