Aspartam
Aspartam | |
---|---|
![]() Strukturní vzorec | |
Obecné | |
Triviální název | aspartam |
Ostatní názvy | Racionální název N-L-α-aspartyl-L-fenylalanin 1-methylester |
Sumární vzorec | C14H18N2O5 |
Identifikace | |
Registrační číslo CAS | 22839-47-0 |
Vlastnosti | |
Molární hmotnost | 294,3 g/mol |
Teplota tání | 246–247 °C |
Hustota | 1,347 g/cm3 |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
![Kuličkový model aspartamu](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/6/63/Aspartam_vzorec.jpg)
Aspartam je jedno z nejznámějších umělých náhradních sladidel. Je asi 200krát sladší než sacharóza,[1] bez chuťově výrazných vedlejších pachutí. Na trhu se objevuje pod různými obchodními značkami (nejznámější je asi NutraSweet, dále pak Canderel, Equal, Fansweet, Irbis). Jeho dopady na zdraví jsou předmětem sporů a spekulací. Na potravinách bývá označován jako Aspartame, APM nebo E951.
Historie
[editovat | editovat zdroj]Aspartam byl objeven ve společnosti Searle v roce 1965 při výzkumu léku proti vředům.[2][3] Od přelomu 60. a 70. let firma Searle prováděla testy s perspektivou pro komerční využití. Poprvé byl schválen v roce 1983 americkým Úřadem pro kontrolu léčiv (FDA, Food and Drugs Administration).
Použití
[editovat | editovat zdroj]Aspartam se v současné době používá jako náhražka cukru v potravinách, především v tzv. nízkoenergetických nápojích a jako korigens v některých tekutých perorálních léčivech a přípravcích pro hygienu ústní dutiny. Aspartam je přísadou ve více než 6 000 druzích potravinářských výrobků.[4]
Vlastnosti
[editovat | editovat zdroj]Aspartam je dipeptid, který je složen ze dvou aminokyselin (L-asparagové a L-fenylalaninu), které se běžně vyskytují v bílkovinách v přírodě (přesněji je methylesterem tohoto dipeptidu). Je to bílý krystalický prášek, málo termostabilní, a proto se doporučují jeho kombinace s acesulfamem K. Protože je teplotně nestálý, nemůže být používán na pečení. Aspartam se totiž při teplotách nad 196 °C[5] rozpadne na výchozí složky, a tím ztratí svou sladkou chuť. Z tohoto důvodu se aspartam sype na moučníky až po upečení. Vzhledem k používání nízkých dávek je jeho kalorická zátěž (16 kJ/g[6]) zanedbatelná. Jedním z metabolitů aspartamu v lidském těle je fenylalanin, je tedy nevhodný pro konzumenty trpící fenylketonurií. Při dlouhém skladování se aspartam postupně rozkládá a ztrácí svou sladivost. Tyto látky mohou být i toxické – oddělí se methanolová složka, ovšem ta zcela vytěká.[7] Při teplotě 30 °C se rozkládá jen pomalu, při vyšších teplotách rychleji. Například cola uchovávaná při teplotě 40 °C obsahuje po 8–10 týdnech jen 40 % původního množství aspartamu.[8][9] Při teplotě 30 °C je třeba k dosažení stejného efektu doby asi 20 týdnů.
Při zpracování je v těle metabolizován jako bílkovina, přičemž vzniká malé množství toxického metanolu. Z 0,35 l sladkého nápoje vznikne 18 mg methanolu, přičemž maximální doporučená (bezpečná) denní dávka methanolu je podle FDA 7,1 až 8,4 mg na kilogram hmotnosti příjemce (tj. pro 60 kg člověka je to 426 až 504 mg).[10] Při metabolizaci přírodních sladkých nápojů vzniká metanol také, často ve vyšším množství (ze stejného množství pomerančového džusu vznikne 23 mg metanolu, z jablečného džusu 29 miligramů, z grepového džusu 65 miligramů a z rajčatové šťávy dokonce 107 mg. Tedy 6× více než z nápoje s aspartamem).[10] Při metabolizaci přírodních sladkých nápojů – na rozdíl od nápojů slazených aspartamem – vzniká ovšem současně i ethanol, který lidský organismus před škodlivými účinky methanolu chrání.
Zdravotní nezávadnost
[editovat | editovat zdroj]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f2/Botella_de_Coca_Cola_light.jpg/150px-Botella_de_Coca_Cola_light.jpg)
Aspartam byl předmětem polemik a nepravdivých zpráv již od dob svého schválení americkým úřadem pro potraviny a léčiva (FDA) v roce 1974. Kritici tvrdí, že schválení provázel střet zájmů, poukazujíce na kvalitu počátečních výzkumů, jež potvrzovaly bezpečnost aspartamu,[11][12][13] a předložili řadu údajných zdravotních rizik, které mohou být spojeny s užíváním aspartamu. Platnost těchto tvrzení byla ověřována a následně zamítnuta.[11][14][15] Použití aspartamu bylo povoleno pro používání do potravin ve více než devadesáti zemích, včetně České republiky,[16][17] s oficiálním stanoviskem FDA, že se jedná o „jednu z nejvíce testovaných přídatných látek, které byly úřadem schváleny“ a bezpečnost aspartamu je „nepochybná“.[18] Dosavadní existující klinické zázemí ukazuje, že aspartam je v množství, které je v současnosti povolené pro použití jako neenergetické sladidlo, naprosto bezpečný.[14] Ovšem i závěry EFSA jsou netransparentní a zpochybňovány.[19]
Kumulativní účinky z přijmu vícera potravin, obsahujících Aspartam, nejsou prozkoumány[zdroj?] a u konzumentů většího množství potravin s Aspartamem příjem methanolu může několikrát překročit limit EPA (Environmental Protection Agency).[zdroj?]
Studie provedená v roce 2012 odhalila negativní vliv dlouhodobé konzumace aspartamu na nervovou soustavu krys.[20]
V roce 1984 se objevily zprávy arizonského ministerstva zdravotnictví, že se objem methylalkoholu v Aspartamu při vyšších než obvyklých teplotách zvyšuje nad přípustnou úroveň a stává se toxickým. FDA na to odpověděla, že podobné úrovně methylalkoholu se objevují přirozeně v ovocných džusech a že je tudíž riziko nepodložené. Běžný nápoj slazený aspartamem (0,35 l) se přemění na 18 mg metanolu, což je příliš malé množství na to, aby mohlo organizmu nějak uškodit. Ze stejného množství pomerančového džusu vznikne 23 mg metanolu, z jablečného džusu 29 mg, z grepového džusu 65 mg a z rajčatové šťávy dokonce 107 mg (tedy 6× více než z nápoje s aspartamem).[10]
Je potřeba dalších studií ke stanovení pevného závěru ohledně jeho škodlivosti, množství studií nedává jasný závěr a důkazy o jeho škodlivosti jsou prozatím kontroverzní.[21]
V červnu 2023 agentura Reuters uvedla, že Mezinárodní agentura pro výzkum rakoviny (IARC) považuje aspartam za možný karcinogen, díky čemuž by mohlo v některých zemích dojít k jeho zákazu.[22]
Snášenlivost
[editovat | editovat zdroj]Aspartam je velmi nebezpečný při poruchách enzymatické činnosti, které jsou příčinou onemocnění zvaného fenylketonurie (PKU). Osoby postižené touto nemocí nemohou v těle přirozenou cestou snižovat látky, které vznikají z aspartamu (aminokyselina fenylalanin). Aspartam obsahuje mimo jiné právě fenylalanin, který při zmíněné nemoci tělo nedokáže zpracovat. Vysoká koncentrace fenylalaninu v krvi tak může způsobit poškození mozku.[23] U citlivějších osob se použití aspartamu mohou objevit silné bolesti hlavy. Kromě toho byly zaznamenány bolesti břicha, nevolnost, zmámenost, poruchy vidění, ztráta paměti, deprese a alergie kůže. Před nedávnem se objevily poznatky, které vyvolaly diskusi o tom, že aspartam je rizikovým faktorem při vzniku mozkových nádorů. [24]
Aspartam neškodí zubům a je vhodný pro diabetiky.[25]
Kritika
[editovat | editovat zdroj]Podle tvrzení v knize Doba jedová od Anny Strunecké (známé jako odpůrkyně přídatných látek v potravinách) byl Aspartam původně vyvinut jako bojová neurotoxická látka.[26] Měl ovlivňovat myšlení nepřítele na bojišti a v zázemí měl být roznášen kontaminovanou vodou a dlouho trval spor, zda aspartam schválit jako potravinářské sladidlo.[26] Tyto skutečnosti však nelze ověřit z odborných zdrojů a vyskytují se na konspirativních webových stránkách, odkud je Strunecká čerpala.[10]
Anna Strunecká v knize Doba jedová tvrdí, že náruživý konzument nápojů slazených aspartamem do sebe může dostat až 250 miligramů metanolu denně, což prý 32× překračuje bezpečný limit. Podle FDA je sice maximální doporučená (bezpečná) denní dávka metanolu 7,1 až 8,4 mg, ale na kilogram tělesné hmotnosti. Pokud tedy člověk váží 60 kilogramů, je nutné výše uvedené číslo hmotností člověka vynásobit. Toho si zřejmě prof. Strunecká nevšimla, a proto píše o 32× překročeném limitu.[10]
Odkazy
[editovat | editovat zdroj]Reference
[editovat | editovat zdroj]- ↑ http://www.sladidla.cz/biomasa.html
- ↑ http://www.wnho.net/history_of_aspartame.htm
- ↑ http://leda.law.harvard.edu/leda/data/244/Nill,_Ashley_-_The_History_of_Aspartame.html Archivováno 13. 12. 2010 na Wayback Machine. – History of Aspartame
- ↑ Archivovaná kopie. www.emulgatory.cz [online]. [cit. 2016-02-16]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2014-08-31.
- ↑ http://www.bezlepkovadieta.cz/?url=vykricnik&clanek=1804
- ↑ https://is.ucp.cz/th/fly52/DP-_Nutricni_etiologie_autoimunutnich_onemocneni__uc_12108__Hruba.txt?kod=JCE30;lang=cs
- ↑ Perry R. H., Green D. W.: Perry’s chemical engineers’ handbook, 1998.
- ↑ Archivovaná kopie. www.mcshelle.dk [online]. [cit. 2009-06-11]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2007-06-28.
- ↑ Archivovaná kopie. dorway.com [online]. [cit. 2009-06-11]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2009-03-21.
- ↑ a b c d e http://vtm.e15.cz/kontroverzni-ecka-je-ale-aspartam-opravdu-skodlivy – Kontroverzní éčka. Je ale aspartam opravdu škodlivý?
- ↑ a b GAO 1987. "Food Additive Approval Process Followed for Aspartame" Archivováno 30. 5. 2020 na Wayback Machine. Full GAO Report United States General Accounting Office, GAO/HRD-87-46, June 18, 1987
- ↑ SUGARMAN, Carole. Controversy Surrounds Sweetener. pqasb.pqarchiver.com. Washington Post, 1983-07-03, s. D1–2. Dostupné v archivu pořízeném dne 2013-01-26.
- ↑ Henkel J. Sugar substitutes. Americans opt for sweetness and lite. FDA Consumer Magazine. DIANE Publishing, 1999, s. 12–6. Dostupné online. ISBN 9781422326909. PMID 10628311.
- ↑ a b Magnuson BA, Burdock GA, Doull J, et al.. Aspartame: a safety evaluation based on current use levels, regulations, and toxicological and epidemiological studies. Crit. Rev. Toxicol.. 2007, s. 629–727. DOI 10.1080/10408440701516184. PMID 17828671.
- ↑ Aspartame Warning [online]. About.com. Dostupné online. – the Nancy Markle chain email.
- ↑ Health Canada: Aspartame - Artificial Sweeteners [online]. [cit. 2008-11-08]. Dostupné online.
- ↑ Food Standards Australia New Zealand: Food Standards Australia New Zealand: Aspartame (September 2007) [online]. [cit. 2008-11-08]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2007-10-21.
- ↑ HENKEL, John. Sugar Substitutes: Americans Opt for Sweetness and Lite. FDA Consumer. November–December 1999. Dostupné v archivu pořízeném z [www.fda.gov/fdac/features/1999/699_sugar.html originálu].
- ↑ https://medicalxpress.com/news/2019-07-safety-world-popular-artificial-sweetener.html - New research casts doubts on safety of world's most popular artificial sweetener
- ↑ Long-term consumption of aspartame and brain antioxidant defense status
- ↑ http://www.ferpotravina.cz/seznam-ecek/E951
- ↑ WHO prohlásí aspartam za možný karcinogen, dopady mohou být dalekosáhlé. Novinky.cz [online]. Borgis, 2023-06-29 [cit. 2023-06-29]. Dostupné online.
- ↑ Trpíte fenylketonurií? Pak pozor na umělá sladidla!. www.pku-dieta.cz [online]. [cit. 2013-10-27]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2013-10-29.
- ↑ Aspartam - pro a proti
- ↑ MIROSLAV.FRANK. Aspartam. bezpecnostpotravin.cz [online]. 2022-11-29 [cit. 2024-06-06]. Dostupné online.
- ↑ a b http://www.ceskatelevize.cz/porady/10121359557-port/802-kontroverzni-ecka/
Související články
[editovat | editovat zdroj]Audiovizuální dokumenty
[editovat | editovat zdroj]- Sweet Misery, 89 minut, režie Cori Brackett – podrobný dokument, zkoumající účinky Aspartamu i způsob, kterým byl schválen pro americký trh (anglicky)
Externí odkazy
[editovat | editovat zdroj]Obrázky, zvuky či videa k tématu Aspartam na Wikimedia Commons
Slovníkové heslo aspartam ve Wikislovníku
- (anglicky) Aspartame Information Center
- (anglicky) Dorway.com – informace pro spotřebitele
- (anglicky) – stránka obhajující Aspartam
- (anglicky) – stránka kritizující Aspartam Archivováno 6. 5. 2012 na Wayback Machine.
- (anglicky) Ashley Nill: The history of aspartame, Harvard Law School.
- (česky) E951 – Aspartam, Emulgátory.cz
- (česky) Kontroverzní éčka. Je aspartam opravdu tak škodlivý? VTM.cz
- (česky) Další informace o aspartamu z pohledu zdraví