Metoda MFK
Metoda MFK (Manuální Fyzioterapeutická Korekce) je systematický postup, který fyzioterapeutovi či masérovi umožňuje zvolit vhodnou terapeutickou techniku.[1] Metoda byla vyvinuta týmem fyzioterapeutky Martiny Končalové.[2][3] Terapeut zadává výsledky z vyšetření svalového testu do počítačového programu MFK, který na jejich základě vygeneruje doporučenou terapii. Celý postup, anamnéza, vyšetření, diagnostika, návrh terapie a kontrola jsou běžnými základními postupy užívanými ve zdravotnictví. Metoda využívá známé systémy ze zdravotnictví a čerpá své základy z knihy "Aplikovaná kineziologie" , kde prakticky kopíruje modifikovaný svalový test a reflexní terapii (zvanou "Neurolymfatické body").[4] Největším benefitem metody je digitální obrazová vizualizace funkčních svalových poruch.
Postup terapie
[editovat | editovat zdroj]Anamnéza
[editovat | editovat zdroj]Během anamnézy se zapíší minulé nálezy jako prodělané zlomeniny kostí, operace, úrazy měkkých tkání, funkční změny včetně stupně bolesti. V údajích jsou uvedeny klientovi subjektivní pocity bolesti a trvalé objektivní změny svalového, kloubního, páteřního a vnitřního aparátu. Anamnéza pracovní a rodinná se ukládá do speciálního dotazníku.
Vyšetření
[editovat | editovat zdroj]Terapeut s klientem provádí opakované vyšetření, řízené metodickým systémem.[ujasnit] Fyzioterapeut / masér aplikuje znalosti z funkčních svalových testů pro odhalení svalové dysbalance a poznání pohybových stereotypů klienta. Při vyšetření zaznamenává fyzioterapeut / masér do systému specifická svalová oslabení, přičemž není třeba vědět, zda jde o symptom nebo patologickou příčinu. Vyšetření není měřením, ale posuzováním kvality nástupu svalového pohybu a jeho aktivity.
Diagnostika
[editovat | editovat zdroj]Výsledky vyšetření myokinetické aktivace jsou vyhodnoceny algoritmem, který vychází ze závislostí mezi částmi jednotlivých tělních systémů (nervového, svalového, kloubního a páteřního). Pro orientaci, zda zvolená terapie určitých svalů způsobila zatížení i v dalších systémech, slouží grafické diagnostické mapy. Systém tak má pomocí algoritmu odhalit skutečné příčiny bolesti, neboť vlivem zřetězení může klient udávat bolest na místě jiném. Fyzioterapeut má získat přehled o příčinách bolesti a funkčních omezeních v anatomických souvislostech. Systém umožňuje ukládat obrazovou projekci nálezů pohybového systému, porovnávat ji a hodnotit vývoj změn.
Volba techniky terapie
[editovat | editovat zdroj]Terapeutická část mapuje všechna omezení hybného systému, získává celkový přehled o kvalitě jejich funkce a uvádí tělo do funkční prosperity. Metoda pracuje s faktem, že každý pohyb, který sval provede, koresponduje s protipohybem svalu oponujícího.[ujasnit] Systém pomáhá terapeutovi řadit sled intervence, a ten vybírá z úkonů jako stimulace reflexních bodů, měkké techniky v oblasti fascie, trigger zón a tender zón, elektroléčebné techniky, cvičení apod.[ujasnit] Postup, místo zákroků a vybrané techniky jsou v rukou fyzioterapeuta i maséra.
Kontrola
[editovat | editovat zdroj]Po každé terapii provádí fyzioterapeut / masér kontrolu aktivace svalů, které byly při vyšetření označeny jako změněné proti normě. Tím klient a terapeut získávají přehled o účinnosti zvolené terapie.
Psychosomatika
[editovat | editovat zdroj]Lidé pracující s touto metodou věří, že životní traumata narušují vztahy systémů těla a zanechávají stopy v lidském organizmu. Proto se snaží zkoumat fyzický i psychický soulad v těle. Metoda přiřazuje ke každému oslabenému svalu psychický stav skrze slovo na displeji počítače.
Diagnózy
[editovat | editovat zdroj]Uživatelé metody ji užívají u diagnóz jako roztroušená skleróza, výhřez meziobratlové ploténky, skolióza, dětská mozková obrna, zlomenina,[zdroj?] ale zaměřuje se i na prevenci svalové dysbalance během každodenních aktivit. Jednostranné či nadměrné zatěžování pohybového systému dlouhodobým sezením u počítače, stresem, cvičením ve fitness, golfem, tenisem, squashem apod. může vést k bolesti a omezení pohybu. To může a nemusí dál vést k funkčním a posléze strukturálním změnám ve svalech, kloubech, páteři i v ostatních částech těla. Metoda ale nemá v českém ani jiném zdravotním systému své ověření de lege artis medicinae, nejsou vědecky prokázané její účinky.
Odkazy
[editovat | editovat zdroj]Reference
[editovat | editovat zdroj]- ↑ Maséra Stránského Sparta vyhodila, ale hráči za ním dál chodí a on jí fandí. www.sport.cz. Dostupné online [cit. 2018-10-11].
- ↑ PROCHÁZKA, Michal. Knihu o unikátním pojetí fyzioterapie pokřtila i Špotáková [online]. Atletika.cz, 2010-02-02 [cit. 2018-11-09]. Dostupné online.
- ↑ KONČALOVÁ, Martina. Metoda MFK - informatika ve fyzioterapii. 2. vyd. Praha: MFK Centrum 281 s. ISBN 9788025490778, ISBN 8025490777. OCLC 872336473
- ↑ FROST, Robert. Aplikovaná kineziologie : základní principy a techniky. Vyd. 1. vyd. Olomouc: Fontána 255 s. s. Dostupné online. ISBN 978-80-7336-708-4, ISBN 80-7336-708-4. OCLC 847728431
Literatura
[editovat | editovat zdroj]- KONČALOVÁ, Martina. Metoda MFK – informatika ve fyzioterapii. 1. vyd. [s.l.]: Olympia, 2009. 281 s. ISBN 978-80-7376-176-9.
- GÚTH, Anton. Liečebné metodiky v rehabilitácii. 3. vyd. [s.l.]: Liečreh Gúth, 2015. 420 s. ISBN 978-80-88932-34-5.
- FROST, Robert. Aplikovaná kineziologie: základní principy a techniky. Vyd. 1. Olomouc: Fontána, [2013]. 255 s. .