Národní muzeum dějin Ázerbájdžánu
Národní muzeum dějin Ázerbájdžánu | |
---|---|
Údaje o muzeu | |
Stát | ![]() |
Adresa | Baku, Ázerbájdžán |
Založeno | 1920 |
Zeměpisné souřadnice | 40°22′10″ s. š., 49°50′24″ v. d. |
Webové stránky | |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. | |
Národní muzeum dějin Ázerbájdžánu je centrální historické muzeum Ázerbájdžánu. Nachází se v Baku, v bývalém sídle ázerbájdžánského ropného magnáta a filantropa Zeynalabdina Tağıyeva. Bylo založeno v roce 1920 a návštěvníkům otevřeno v roce 1921.[1]
Historie
[editovat | editovat zdroj]Budova muzea byla postavena v letech 1893–1902. Zámek ve stylu italské novorenesance je obrovský a zabírá celý městský blok. V některých částech budovy jsou čtyři patra. Navrhl ji polský architekt Józef Gosławski.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/94/%D0%A3%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%88%D0%B5%D0%BD%D0%B8%D1%8F_%D0%B8%D0%B7_%D0%BC%D0%B5%D0%B4%D0%B8.jpg/310px-%D0%A3%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%88%D0%B5%D0%BD%D0%B8%D1%8F_%D0%B8%D0%B7_%D0%BC%D0%B5%D0%B4%D0%B8.jpg)
Když Rudá armáda v dubnu 1920 vstoupila do Baku, Tağıyevovo sídlo - stejně majetek jiných ropných magnátů - bylo brzy zabaveno. Podle rozhodnutí lidového komisariátu SSSR byla budova určena jako muzeum už v červnu 1920, pouhé dva měsíce poté, co bolševici obsadili Baku.
V květnu 1934 bylo přijato zvláštní nařízení ke zlepšení výuky dějepisu a zeměpisu na školách nebo přesněji k vtloukání „výdobytků“ socialistické společnosti jejím členům s cílem vychovat příští generaci ve víře v ideologii totalitního režimu.[2] Marxistické chápání historie bylo podpořeno vznikem institucí historického výzkumu a dalších organizací. Kromě toho byly vytvořeny nové typy historických a regionálních muzeí, která inspirovala výuku a propagaci historie.
Od roku 1925 do 60. let, než byl archeologickou prací pověřen Ústav archeologie Akademie věd, byly základy vědeckého zkoumání starověkých materiálních a kulturních památek na území Ázerbájdžánu položeny pod vedením archeologů muzea (Davud Šarifov, Jevgenij Pachomov, Ishak Jafar-Zadeh, Movsum Salamov, Saleh Gazijev, Mammadali Husejnov).[2] Sbírka muzea se skládá z materiálů objevených při těchto vykopávkách a z etnografických výprav.
Architektura
[editovat | editovat zdroj]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/fc/%D0%98%D1%81%D1%82%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%8F_%D0%B0%D0%B7%D0%B5%D1%80%D0%B1%D0%B0%D0%B9%D0%B4%D0%B6%D0%B0%D0%BD%D0%B0.jpg/260px-%D0%98%D1%81%D1%82%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%8F_%D0%B0%D0%B7%D0%B5%D1%80%D0%B1%D0%B0%D0%B9%D0%B4%D0%B6%D0%B0%D0%BD%D0%B0.jpg)
Ve druhém patře rezidence jsou dva hlavní sály. Jeden je vyzdoben v orientálním (mauritánském) stylu a druhý v západním stylu. Orientální sál má obrovská okna ze skleněných desek, zlacené oblouky, ozdobné stěny, stropy a lustry. Linie v Západním sále jsou vzájemně kolmé - pravoúhlé .
Podle fotografií původního interiéru byl jednou z nejzdobnějších místností budoár Tağıyevovy ženy. Veškerý mobiliář a obrazy v této místnosti zmizely. Nezbylo nic kromě výzdoby zrcadlového mozaikového stropu. Během sovětské éry byly na dekorativní květinové vzory na stěnách naneseny čtyři vrstvy bílé barvy. Původní barva zůstala v hlavních sálech rezidence a plynutí času vydržela neuvěřitelně dobře. Barva byla vyrobena z jemně mletých skořápek vajec, stejně jako to dělali tvůrci byzantských ikon. Téměř o 100 let později si původní barvy uchovaly svou jemností a sofistikovanost zobrazených tvarů.[3]
Oddělení
[editovat | editovat zdroj]Muzeum má více než 300 000 exponátů a zahrnuje následující oddělení:
- Oddělení moderní historie
- Oddělení etnografie
- Oddělení starověké a středověké historie Ázerbájdžánu
- Oddělení vědeckých exkurzí
- Laboratoř restaurování muzejních exponátů
- Fond numismatiky
- Umělecký design
- Knihovna
Odkazy
[editovat | editovat zdroj]Reference
[editovat | editovat zdroj]V tomto článku byl použit překlad textu z článku National Museum of History of Azerbaijan na anglické Wikipedii.
- ↑ Azerbaijan National Committee of International Council of Museums (ICOM). www.icom.azeurotel.com [online]. [cit. 2020-01-14]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2008-11-03.
- ↑ a b www.visions.az. Dostupné online.
- ↑ National History Museum: Taghiyev's Residence Azerbaijan International Magazine
Externí odkazy
[editovat | editovat zdroj]Obrázky, zvuky či videa k tématu Národní muzeum dějin Ázerbájdžánu na Wikimedia Commons