Marketa (Písečné)
Marketa | |
---|---|
![]() Náves s kapličkou | |
Lokalita | |
Charakter | malá vesnice |
Obec | Písečné |
Okres | Jindřichův Hradec |
Kraj | Jihočeský kraj |
Historická země | Morava |
Stát | ![]() |
Zeměpisné souřadnice | 48°58′35″ s. š., 15°28′50″ v. d. |
Základní informace | |
Počet obyvatel | 27 (2021)[1] |
Katastrální území | Marketa (3,2 km²) |
PSČ | 378 81 |
Počet domů | 29 (2011)[2] |
![]() ![]() Marketa | |
Další údaje | |
Kód části obce | 91707 |
Kód k. ú. | 691704 |
Geodata (OSM) | OSM, WMF |
![]() | |
![]() Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Vesnice Marketa (německy Margarethen) byla dříve samostatnou obcí dva kilometry severovýchodně od Písečného v nadmořské výšce 507 m. Leží na jižním úpatí Dlouhé hory (626 metrů), která je součástí Mutenského hřbetu v jižní části Brtnické vrchoviny. Malá obec dříve s německým obyvatelstvem, po roce 1918 se silnou českou menšinou, po roce 1945 české obyvatelstvo. V roce 1843 žilo v obci podle Vlastivědy moravské (vydání 2005) 264 obyvatel ve 44 domech a 72 domácnostech.
Název
[editovat | editovat zdroj]V nejstarších dokladech má jméno vesnice podobu Sankt Margarethen (Svatá Markéta). Jméno bylo vytvořeno od zaniklé (dnes neznámé) kaple svaté Markéty.[3]
Historie
[editovat | editovat zdroj]Ves vznikla v letech 1702 až 1704 na panství Staré Hobzí parcelací Nového Dvora. První písemná zmínka o vesnici pochází z roku 1702.[4] Do roku 1849 byla součástí starohobezského panství. Na katastru vsi byl vrchnostenský dvůr. Desátky byly odváděny faře v Nových Sadech a panství Staré Hobzí. Na týdenní pondělní trhy se jezdilo z Markety do Slavonic. Elektrifikována byla ves v roce 1938 připojením na síť ZME Brno. Ve vesnici nikdy nebyla škola, děti chodily do školy v Nových Sadech, resp. Písečném, později do Slavonic nebo Starého Hobzí.
Přírodní poměry
[editovat | editovat zdroj]Podél západní hranice katastrálního území Marketa teče řeka Moravská Dyje, jejíž niva zde je chráněna jako přírodní památka Moravská Dyje.
Správní začlenění
[editovat | editovat zdroj]Do roku 1849 byla Marketa součástí panství Staré Hobzí ve Znojemském kraji. V letech 1850 až 1855 podléhala politické pravomoci Podkrajského úřadu v Dačicích a v rámci soudní správy okresnímu soudu tamtéž. Po vzniku smíšených okresních úřadů s politickou a soudní pravomocí byla v letech 1855 až 1868 podřízena Okresnímu úřadu v Dačicích. Když byly roku 1868 veřejná správa a soudnictví opět odděleny, vrátila se pod politickou pravomoc Okresního hejtmanství v Dačicích, od roku 1919 okresní správy politické a od roku 1928 okresního úřadu tamtéž. Po okupaci pohraničí nacistickým Německem v říjnu 1938 náležela do konce války pod Landrat Waidhofen a. d. T., říšská župa Dolní Dunaj a Amtsgericht ve Slavonicích. Po osvobození v květnu 1945 náležela pod Okresní národní výbor v Dačicích a v jeho rámci od roku 1949 pod nově vzniklý Jihlavský kraj. Toto začlenění trvalo až do poloviny roku 1960, kdy po územní reorganizaci byla Urbaneč s moravským Dačickem začleněna pod správní okres Jindřichův Hradec a Jihočeský kraj, což trvalo až do zrušení Okresního úřadu v Jindřichově Hradci koncem roku 2002. V roce 1972 se Marketa stala v rámci integrace obcí součástí obce Písečné. Od roku 2003 spadá pod pověřený Městský úřad v Dačicích v samosprávném Jihočeském kraji.
Odkazy
[editovat | editovat zdroj]Reference
[editovat | editovat zdroj]- ↑ Český statistický úřad: Výsledky sčítání 2021 – otevřená data. Dostupné online. [cit. 2022-11-01].
- ↑ Historický lexikon obcí České republiky – 1869–2011. Český statistický úřad. 21. prosince 2015. Dostupné online.
- ↑ Hosák, Šrámek: Místní jména na Moravě a ve Slezsku II, Praha 1980, str. 37.
- ↑ Český statistický úřad. Historický lexikon obcí České republiky 1869–2005 (1. díl). Praha: Český statistický úřad, 2006. 760 s. Dostupné online. ISBN 80-250-1310-3. S. 218.
Literatura
[editovat | editovat zdroj]- NEKUDA, Vladimír. Vlastivěda moravská Dačicko Slavonicko Telčsko. Brno: Muzejní spolek Brno, 2005. ISBN 80-7275-059-3. S. 749–751.
Externí odkazy
[editovat | editovat zdroj]Obrázky, zvuky či videa k tématu Marketa na Wikimedia Commons