Království Altava
Altava
| |||||||
Geografie
| |||||||
Obyvatelstvo | |||||||
Národnostní složení
|
Berbeři, romanizovaní Berbeři
| ||||||
Státní útvar | |||||||
Vznik
|
578 (rozpadem Maursko-římského království)
| ||||||
Zánik
|
|||||||
Státní útvary a území | |||||||
|
Altava bylo berberské království na území dnešního severu Alžírska, které existovalo od roku 578 do dobytí muslimy v roce 708.
Pozadí
[editovat | editovat zdroj]Po rozkladu moci Římské říše v 5. století vzniklo na jejích bývalých území v provincii Mauretania Caesariensis v dnešním Alžírsku Maursko-římské království, kde vládli berberští vládci, ale kultura i systém správy byl ovlivněn římskou kulturou.[1] Po dobytí Kartága Vandaly se Berbeři zcela osamostatnili a vzniklo Regnum Maurorum et Romanorum (Království Maurů a Římanů), které často válčilo s Vandalským královstvím. Při dobytí Vandalského království Byzantskou říší bojovalo v čele s králem Masunou na straně Byzantské říše. Během neúspěšného tažení berberského krále Garmuly proti byzantskému Africkému exarchátu se království rozpadlo.[2]
Dějiny
[editovat | editovat zdroj]Po rozpadu Království Maurů a Římanů v roce 578 vzniklo několik nových království, jako Altava, Ouarsenis a Hodna. V tomto období v království převládlo křesťanství, které se smísilo s prvky tradičního berberského náboženství.
Posledním zaznamenaným králem byl Kusaila, jehož jméno v berberštině znamená levhart. Kusaila byl křesťan. Na trůn nastoupil roku 680. Kromě královského titulu v Altavě byl také náčelníkem kmene Awraba a možná také hlavou konfederace Sanhadža.
Kusaila vedl obranu království před muslimy v rámci islámského dobytí Maghrebu. V bitvě u Vescery ve východním Alžírsku v roce 683 Kusaila porazil Araby. V bitvě padl arabský generál Uqba ibn Nafi. Muslimové se museli stáhnout do Kajruvánu.
V roce 688 do Altavy vpadl chalífa Abdulmalik ibn Marván. V roce 690 došlo k rozhodující bitvě u Mammy nedaleko město Timgad. Berberům přišlo na pomoc vojsko Byzantské říše. Arabové zvítězili a Kusaila padl v bitvě.
Po smrti Kusaily některé berberské kmeny pokračovaly v odporu proti muslimům. Poslední křesťanský berberský odpor v Altavě skončil roku 703, kdy v bitvě padla královna Kahina. Berbeři byli donuceni konvertovat k islámu a jako muslimové se účastnili tažení Tárika ibn Zijáda do Hispánie, kdy muslimové dobyli Pyrenejský poloostrov.
Reference
[editovat | editovat zdroj]- ↑ CHRIS, Wickham. Framing the Early Middle Ages. [s.l.]: Oxford University Press, 2005. ISBN 978-0-19-921296-5. S. 335.
- ↑ El Africa Bizantina. [s.l.]: [s.n.] S. 45–46.