Wikipedista:WWII
Oznamuji všam mým spolupracovníkům, že k 28. květnu 2013 pozastavuji svou činnost na této, ale i ostatních jazykových mutacích Wikipedie na dobu neurčitou. (Patrně pak navždycky.) Nebyl jsem členem dlouho, ale svou dosavadní činnost považuji za dobrou a jsem rád, že za sebou nechávám několik kvalitních článků, které zde, doufám, budou i nadále plnit své poslání. Nejvíce si asi vážím článku o Maurici Gamelinovi, nad kterým jsem strávil mnoho času, pročetl mnoho knih, studií a článků a sám jsem také nalezl mnoho nových informací. Je mi líto, že se mi nepodařilo přivést ho mezi Dobré články. V bádání na toto téma ale budu pokračovat i nadále, ale na soukromém poli. Děkuji všem recenzentům, všem kteří mi byli nápomocni při mé činnosti a na dobu práce na wikipedii nezapomenu. Odcházím zejména kvůli pravidlu vlastního výzkumu, se kterým nesouhlasím. Nijak se tady nechci pyšnit, ale jako první jsem se začal v Čechách komplexněji zabývat tímto francouzským generálem a mám načteno více, než někteří členové místní komunity. Ale i tak nemohu říci, že to a to byla chyba, protože to zatím nikdo přede mnou nenapsal. Mám tu ale daleko více problémů. Ale i tak odcházím rád a myslím si, že i v pravý čas. --WWII (diskuse) 28. 5. 2013, 11:02 (UTC)
Bitvy a války
[editovat | editovat zdroj]Generálové
[editovat | editovat zdroj]Ostatní
[editovat | editovat zdroj]Zbraně a technika
[editovat | editovat zdroj]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/df/Bundesarchiv_Bild_183-31729-0002%2C_Gro%C3%9F-Germersleben%2C_Erntekinderkrippe_der_LPG.jpg/220px-Bundesarchiv_Bild_183-31729-0002%2C_Gro%C3%9F-Germersleben%2C_Erntekinderkrippe_der_LPG.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/85/Sandbox_Lawn_Jam_Our_Community_Place_Harrisonburg_VA_June_2008.jpg/220px-Sandbox_Lawn_Jam_Our_Community_Place_Harrisonburg_VA_June_2008.jpg)
- Armáda je typická přesnou hierarchií, voják má vždy
hodnost a funkci. V článku nejsou až na výjimky (velitel brigády) Gamelinovy funkce uvedeny a i u uvedených není jasné kdy je zastával (co dělal na Blízkém východě, kdy velel generálnímu štábu, v jaké funkci ho zaměnil Weygand... )
- doplnění
- Úvod: je třeba delší (tak v současném počtu řádků kapitolky První světová válka a doba před ní). V první větě vypíchnout nejdůležitější (porážku 1940) a pak shrnout celý článek (zhruba co kapitolka to věta úvodu). Operace Pike je vedlejší věc, která imo do úvodu nepatří a kdyby, tak ne dopředu (a v článku potřebuje uvést kdy přesně byla připravována, kdy zrušena; na počátku války nestačí).
- doplnění, až na konec, po dodělání článku
- Jak se projevilo za první války to, že si G. získal popularitu na veřejnosti?
- Alexandr
- Co dělal v té Brazílii? Vyučoval na vojenské škole? Vedl nějakou vojenskou akci? Dělal vojenského atašé, tj. vlastně špionáž?
- Brazilská knížka
- O co šlo v té Sýrii? Byla tam nasazena francouzská armáda? Cizinecká legie? Komu G. velel? Nebo působil jen jako poradce nějakého místního potentáta? Proti komu se bojovalo?
- Nový článek
- Jádrem článku je období od září 1939 do května 1940, tedy tři čtvrtě roku. Není to málo?
- doplnění/asi dechat bejt
- Jaký je na něho pohled ve Francii dnes? Staví mu pomníky nebo je spíš zavrženou postavou?
- Alexandr, frwiki
- Víš, proč se rozhodl pro kariéru vojáka? Zapůsobil na něj jeho otec?
- Alexandr
- za své zásluhy na válečném poli – co udělal tak výjimečného, víš?
- Alexandr
- Během polsko-sovětské války v letech 1919–1921 dělal poradce polských vojenských sil – bylo by možné uvést, jak se u těch Poláků ocitl? Již jsem Tě na to upozorňoval prvně. Vedle umístění reference by bylo, myslím, vhodné tuto skutečnost vysvětlit i textovým popisem přímo v článku.
- Na začátku druhé světové války byl jedním z otců Operace Pike, plánované letecké bombardovací akce Spojenců proti sovětským ropným vrtům na Kavkaze a v okolí Baku. – co? To je zas takový skok najednou úplně někam jinam. Co to má společného se Sárskou ofenzívou, na zmínku o níž tato věta bezprostředně navazuje?
- Ti přesunuli 2 400 tanků přes Ardeny – zvídavého čtenáře by jistě zajímalo, jak to tedy udělali, když je to tam tak neprostupné. Víš?
- Dne 19. února 1942 byl v Riomu zahájen tzv. Riomský proces, během kterého byli obviněni někteří bývalí vysocí francouzští představitelé, mimo jiné i Édouard Daladier a Maurice Gamelin – Riomský proces: o co šlo, co to bylo, proč k němu došlo?
- Nový článek
- Po audienci navštívil spolu s polským ministrem obrany Tadeuszem Kasprzyckým Pěchotní výcvikové středisko v Rembertowě. Téhož dne v 18:20 navštívil za doprovodu náčelníka polského generálního štábu, brigádního generála Wacława Stachiewicze, vedoucího II. oddílu generálního štábu plukovníka Tadeusze Pełczyńskieho, polského vojenského atašé v Paříži Wojciecha Fydy a francouzského vojenského atašé ve Varšavě generála dˈArbonneau. – nevím, zda je nutné v oddíle nazvaném „Vyznamenání“ uvádět i denní program dekorovaného. Nebo má návštěva s přesným časovým údajem nějaký hlubší význam?
- V polském filmu Sekret Enigmy z roku 1979 se objevila jeho postava, kterou ztvárnil Seweryn Butrym – o čem ten film byl? Nedalo by se to v článku využít?
- Nový článek
- Ministerstvo obrany Francouzske republiky - ktere z tech mnoha republik? Nebylo to nahodou ministerstvo obrany Francouzske treti republiky? (kdyz uz nechceme pouzivat original nazev) + Infobox: "Slouzil Francie, Armada Francie" - Opravdu slouzil dnesni Francii a jeji dnesni moderni armade s jadernymi zbranemi o nihz pojednavaji odkazovane clanky? Nebo slouzil Treti republice a v armade treti republiky? A byl ve sluzbe i po kapitulaci Francie? Slouzil ve vichisticke armade?
- + s tim souvisi: Podle anglicke wikipedie (ktera bohumzel neuvadi zdroj) se Gamelin, po pusobeni ve stabu 15e Corps d'Armée, stal v roce 1904 velitelem 15e bataillon de chasseurs alpins, coz je v rozporu (teda pokud se pak zas nevratil, ale o tom neni nikde ani slovo) s tvrzenim, ze do Joffreho generalniho stabu nastoupil primo od 15e Corps d'Armée. Jak to tedy bylo? A asi by to pak chtelo take ozdrojovat.
- "za své zásluhy na válečném poli" - jake? v jakem useku fronty?
- Jo, takhle přehozené je to lepší. Kapitolu "Gamelinovy chyby při obraně Francie" bych ale asi pojmenoval nějak jinak - třeba "Kritika Gamelinova vedení obrany Francie" nebo tak nějak a hlavně to chce zdroje kdo a kde si myslí, že udělal Gamelin něco špatně. Je snadné říct, že Gamelin udělal chybu, protože... a nam se to tak muze dnes jevit, protoze vime, jak bitva o Francii nakonec dopadla (a mame i celkem dost zprav o tom, co a kdy planovali a udelali Nemci). Gamelin ale pri svem rozhodovani musel vychazet z nejakych informaci, ktere byly pravdepodobne skromnejsi, nez jake mame my dnes - ohledne nemeckych planu se mohl spolehat tak maximalne na zpravy rozvedky a vesteni z kristalove koule. Ze se tehdy a tehdy rozhodl tak a tak na zklade takovych a takovych informaci jeste nutne nemusi byt chyba.
- přidat život dle knihy Alexandera a brazilské knížky
- Alexandr
- pokud jsou odkazované články pahýly, rozšířit je
Moje pravidla aneb upravené Hadonošské desatero
[editovat | editovat zdroj]- Nevstupovat do diskusí v hlavním prostoru, než na přímé vyžádání (odstup, ale ne povýšenost)
- Jiné wikipedisty obtěžovat jen v případě problému neřešitelného vlastními silami (součinnost)
- Needitovat kontrovezní články (zodpovědnost, ale též alibismus)
- Držet se svých témat a nepsat o věcech, kterým nerozumí (soudnost)
- Myslet na Druhou světovou válku, ke které musí směřovat veškeré jeho úsilí (cílevědomost)
- Nezačítat se na dlouho do s Druhou světovou válkou nesouvisejících článků a neproklikávat se stále dál a dál (zvědavost)
- Nekochat se vlastními výtvory (pokora)
- Občas rozšířit nějaký pahýl (činorodost)
- Pahýly pokud možno sám nezakládat (pečlivost)
- Nepropadat malomyslnosti při pohledu na množství a kvalitu článků na německé a anglické wikipedii (optimismus)
Literatura, kterou mám k dispozici
[editovat | editovat zdroj]- BLANFORD, Edmund. Nacistické tajné služby. Praha: Jan Vašut, 2003. 262 s. ISBN 80-7236-315-8.
- FORTY, George. Velitelé tankových vojsk. Praha: Naše vojsko, 1994. 220 s. ISBN 80-206-0438-3.
- HRBEK, Jaroslav. Monte Cassino. Praha: Naše vojsko, 1995. 256 s. ISBN 80-206-0291-7.
- KARPOV, Vladimír. Maršál Žukov. Praha: Ottovo nakladatelství, 2012. 705 s. ISBN 978-80-7451-212-4.
- KNOPP, Guido. SS Výstraha dějin. Praha: Ikar, 2012. 504 s. ISBN 978-80-249-1912-6.
- LUCAS, James. Hitlerovi žoldnéři. Praha: Naše vojsko, 2007. 265 s. ISBN 978-80-206-0907-6.
- PEJČOCH, Ivo. Hrdinové železné opony. Cheb: Svět křídel, 2008. 191 s. ISBN 80-868-0852-9.
- REGAN, Geoffrey. Rozhodující bitvy. Praha: Naše vojsko, 1994. 263 s. ISBN 80-206-0405-7.
- WILLIAMSON, Gordon. Waffen SS. Brno: Computer Press, 2007. 200 s. ISBN 978-80-251-1804-7.
- YOUNG, Peter. Den D. Plzeň: Mustang, 1994. 80 s. ISBN 80-85831-13-19.