Ezdráš
Ezdráš | |
---|---|
![]() | |
Narození | 504 př. n. l. Babylón |
Úmrtí | 421 př. n. l. (ve věku 82–83 let) Judsko |
Národnost | Židé |
Povolání | kněz a písař |
Nábož. vyznání | judaismus |
Rodiče | Seraiah[1] |
Příbuzní | Eleazar ben Azariah (předek) Joshua the High Priest (potomek) Seraiah (potomek) |
Funkce | Kohen |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/df/Esdra_en_scriptorium.jpg/290px-Esdra_en_scriptorium.jpg)
(Codex Amiatinus, kolem 700)
Ezdráš (z latinského Esdras, hebrejsky: עזרא, Ezra) byl židovský kněz a písař, vysoký úředník na perském dvoře, pověřený organizovat návrat Židů do Jeruzaléma kolem roku 458 př. n. l. S jeho jménem je spojena biblická Kniha Ezdráš.
Život
[editovat | editovat zdroj]Ezdráš pocházel z pokolení Aronova a žil v Babylonii asi sto let poté, co Kýrův edikt (538 př. n. l.) Židům dovolil návrat z vyhnanství. Ezdráš zastával úřad jakéhosi tajemníka pro židovské záležitosti a roku 458 př. n. l. odešel s velkými pravomocemi a pověřením krále Artaxerxa I. do Jeruzaléma řídit obnovu židovského náboženského života a organizovat chrámovou službu. Byl také pověřen ustanovovat soudce. S Ezdrášem se vrátilo asi 1500 dalších osob.
Kniha Ezdráš
[editovat | editovat zdroj]Jeho působení líčí biblická Kniha Ezdráš, která v kapitole 7 podává nejprve jeho rodokmen a pověřovací list, od 7,27 přechází z aramejštiny do hebrejštiny a zároveň do vyprávění v první osobě. Ezdráš se snažil upevnit dodržování Zákona a zejména sobotního klidu a přičinil se, aby se židovští předáci, kteří si vzali pohanské manželky, s nimi rozešli. Židovská tradice mu přisuzuje velké zásluhy o sebrání a redakci knih Zákona (Tóry) a nazývá ho čestným titulem „Písař“ nebo dokonce „druhý Mojžíš“. „Zákon“, který se veřejně předčítal podle Neh 8–10, někteří ztotožňují s takzvaným Kněžským kodexem (P), jiní pokládají Ezdráše i za autora celého souboru Knihy kronik.[2]
Ezdráš v islámu
[editovat | editovat zdroj]Islám mluví o Ezdrášovi v Koránu i Ibn Kathirově sbírce islámských příběhů.[3] Zdá se, že Mohamed měl k dispozici odlišné zdroje, než biblickou Knihu Ezdráš (popřípadě Knihu Nehemjáš, která některých verzích Bible bývá nazývána jako 2. Ezdráš), jelikož je v Koránu napsáno, že „židé považují Ezdráše za Syna Božího“.
A říkají židé: „Edzráš je syn Boží!“ a říkají křesťané: „Mesiáš je syn Boží!“ A taková je řeč, již ústy svými pronášejí, a napodobují tak řeč oněch, kdož před nimi byli nevěřící. Nechť Bůh proti nim bojuje! Do jaké lži to upadli!Korán 9:30
Je pravděpodobné, že Mohamed měl k dispozici deuterokanonickou 4. knihu Ezdrášovu, která pojednává o prorokovi Edzrášovi, ačkoliv není jasné, zda jde o stejnou osobu jako byl kněz Edzráš v 5. století př. n. l. Tato kniha nazývá Ezdráše „prorokem podobným Mojžíšovi“ (což je titul, který křesťané osobují Ježíšovi a muslimové Mohamedovi) a mluví také o Synu Božím, který má přijít na svět.[4][5][6][7]
Odkazy
[editovat | editovat zdroj]Reference
[editovat | editovat zdroj]- ↑ Ezdráš: I Esdrae.
- ↑ EZRA THE SCRIBE - JewishEncyclopedia.com. jewishencyclopedia.com [online]. [cit. 2024-05-11]. Dostupné online.
- ↑ Ibn Kathir, Stories of the prophets [1]
- ↑ Encyclopaedia Judaica', Ibid., s. 1108.
- ↑ G. D. Newby, A History Of The Jews Of Arabia, 1988, University Of South Carolina Press, s. 61.
- ↑ ARNASON, Johann P.; SALVATORE, Armando; STAUTH, Georg. Islam in Process: Historical and Civilizational Perspectives (Yearbook of the Sociology of Islam 7). [s.l.]: transcript Verlag 333 s. Dostupné online. ISBN 978-3-8394-0491-1. (anglicky) Google-Books-ID: i3utCAAAQBAJ.
- ↑ J. Walker, Who Is 'Uzair?, The Moslem World, Volume XIX, No. 3, 1939
Literatura
[editovat | editovat zdroj]- NOVOTNÝ, Adolf. Biblický slovník. Praha: [s.n.], 1956. ( Kalich). Dostupné online. Heslo Ezdráš, s. 163.
- DOUGLAS, J. D. Nový biblický slovník. Praha: Návrat domů, 1996. ISBN 80-85495-65-1. Heslo EZDRÁŠ, s. 241–242.
- WIESEL, Elie. Příběhy o naději. Eseje o velkých postavách židovské tradice. Praha: Portál, 2001. ISBN 80-7178-469-9. 7. kapitola: Ezdráš a Nehemjáš aneb návrat na Sijón, s. 105-116.
- Petr Sláma, "Zákon Boha tvého a zákon krále" (Ezd 7,26): Mojžíšova Tóra jako akreditační dokument židovského společenství doby Ezdrášovy?, in: Tesáno do kamene -- psáno na pergamen -- tištěno na papír: Studie ke starozákonní hermeneutice [Studie a texty Evangelické teologické fakulty 13]. Praha: UK ETF 2008, ISBN 978-80-86498-31-7
Související články
[editovat | editovat zdroj]Externí odkazy
[editovat | editovat zdroj]Obrázky, zvuky či videa k tématu Ezdráš na Wikimedia Commons
- (anglicky) Heslo Ezra the Scribe v Jewish Encyclopedia
- (německy) Heslo Esra ve Wibilex, vědeckém biblickém slovníku