Suchá skvrnitost listů peckovin
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/74/Starr_071024-0303_Prunus_persica.jpg/220px-Starr_071024-0303_Prunus_persica.jpg)
Suchá skvrnitost listů peckovin, také odumírání pupenů a skvrnitost plodů broskvoně, je houbová choroba broskvoně způsobená houbou Stigmina carpophila (synonymum Wilsonomyces carpophila, Clasterosporium carpophilum). Choroba se projevuje nekrotizujícími skvrnami na listech a hnědými skvrnami na větévkách. Často se objevuje klejotok. Plody jsou pokryty velkým množstvím skvrn které někdy bývají drsné a zkorkovatělé a pokryté klejotokem. Deště jsou nezbytné pro šíření spor.[1] Onemocnění se podle některých zdrojů šíří především za teplejšího (optimum 15–20 °C) a vlhkého počasí.[2] Podle jiných zdrojů dochází k vývoji a přenosu už při teplotách nad 4 °C.[3] další zdroje uvádí, že ve vlhkých podmínkách mohou spory klíčit i při teplotě nad 2 °C, což může znamenat vhodné podmínky pro zimní infekci pupenů.[1]
Symptomy
[editovat | editovat zdroj]Na listech tvoří okolo 5 mm velké fialovočervené až červenohnědé skvrny s tmavým okrajem. Postupně dochází k nekrotizaci napadeného pletiva. Listy vypadají jako prostřílené broky. Při silném napadení dochází k opadu listů . Na letorostech se tvoří hnědé skvrny a klejotok.[4] Letní spory jsou na spodní straně listů napadených peckovin dobře patrné. Plody jsou pokryty velkým množstvím skvrn.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/6f/Prunus_spinosa_%281%29.jpg/220px-Prunus_spinosa_%281%29.jpg)
Výskyt
[editovat | editovat zdroj]Choroba napadá všechny druhy peckovin. Suchá skvrnitost se v oblastech bohatých srážkami může vyskytovat na všech peckovinách, zvláště však na třešni, švestce, broskvoni a bobkovišni (Prunus laurocerasus).[5] Je rozdíl v náchylnosti odrůd. K infekci pupenů dochází především za teplých a deštivých období v průběhu podzimu a v předjaří a k napadení plodů v období po odkvětu. Patogen fruktifikuje a k infekcím dochází, pokud nastanou dešťové srážky již při teplotách nad 4 °C.[3]
Klíčící hyfy pronikají prostřednictvím průduchů nebo přímo pokožkou do listových pletiv. Tkáň hostitelské rostliny hnědne a praská. Během 10–14 dnů po období infekce periderm korkovatí a na tkáni se tvoří skvrny, střed tkáně nekrotizuje. Růst hyf je omezen na okraje nemocné tkáně. Za příznivých podmínek hyfy nahrazují hostitelské epidermální buňky a tvoří sporodochia. Sporodochia sestávají z hyf, a četných konidií.[6] V dalším roce se přezimované spory větrem přenáší na zdravé tkáně z listů a mumifikovaných plodů.
Ochrana rostlin
[editovat | editovat zdroj]Prevence
[editovat | editovat zdroj]Napadení pupenů je možno omezit ošetřením měďnatým fungicidem v období opadu listů, případně za velmi teplých period v průběhu zimy a v předjaří. Proti chorobě zpravidla postačí aplikace fungicidů použitých k ošetření proti kadeřavosti broskvoně. Vhodné je shrabání a spálení napadeného listí. Snižovat vlhkost v koruně pomůže pravidelný řez. Podle ekologických pokynů lze při rašení je doporučováno provádět postřiky přesličkovým odvarem a případné postřiky česnekovým výluhem.[5] Vyvarujte se zálivky postřikem.[1]
Doporučované přípravky
[editovat | editovat zdroj]Seznam podle sadar-amater.estranky.cz.[7]
S platným povolením použití
[editovat | editovat zdroj]- Champion 50 WP (účinná látka hydroxid měďnatý)
S ukončeným povolením použití
[editovat | editovat zdroj]- Kuprikol 50, Kuprikol 250 SC (účinná látka oxychlorid mědi, zákaz prodeje 1.7.2020[8])
- Baycor 25 WP (účinná látka Bitertanol, zákaz prodeje 30.06.2012[8])
- Dithane M 45 (účinná látka Mankozeb, zákaz prodeje 04.01.2022[8])
- Dithane DG Neotec (účinná látka Mankozeb, zákaz prodeje 04.01.2022[8])
- Talent (účinná látka Myklobutanil, zákaz prodeje 16.01.2022[8])
- Syllit 65 WP (účinná látka Dodin, zákaz prodeje 11.05.2016[8])
Ošetření při výskytu
[editovat | editovat zdroj]Odstraňovat napadené plody, letorosty a listy.[5]
Odkazy
[editovat | editovat zdroj]Reference
[editovat | editovat zdroj]- ↑ a b c inra.fr
- ↑ popis, jikl.cz. www.jikl.cz [online]. [cit. 2013-03-23]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 2014-10-28.
- ↑ a b výskyt chorob v roce 2012, agromanual.cz
- ↑ agromanual.cz
- ↑ a b c Suchá skvrnitost plodů a listů peckovin www.prirodnizahrada.eu[nedostupný zdroj]
- ↑ Conidial morphology, host colonization, and development of shot hole of almond caused by Wilsonomyces carpophilus J. E. Adaskaveg nrcresearchpress.com
- ↑ sadar-amater.estranky.cz
- ↑ a b c d e f Registr přípravků na ochranu rostlin eagri.cz Ministerstva zemědělství ČR
Literatura
[editovat | editovat zdroj]- Adaskaveg, J.E. 1995. Conidial morphology, host colonization, and development of shot hole of almond caused by Wilsonomyces carpophilus. Canad. J. Bot. 73: 432-444. (29661)
- Adaskaveg, J.E., Ogawa, J.M., and Butler, E.E. 1990. Morphology and ontogeny of conidia in Wilsonomyces carpophilus, gen. nov. and comb. nov., causal pathogen of shot hole disease of Prunus species. Mycotaxon 37: 275-290. (25417)
- Aderhold, R. 1902. Ueber Clasterosporium carpophilum (Lev.) Aderh. und Beziehungen desselben zum Gummiflusse des Steinobstes. Arbeiten Biol. Reichsanst. Land- Forstw. 2: 515-559. (20057)
- Kirk, P.M. 1999. Stigmina carpophila. I.M.I. Descr. Fungi Bact. 1393: 1-3. (36051)
- Shukla, H.P., and Bhat, G.N. 1984. Morphology and physiology of Stigmina carpophylla causing shot hole disease of almond. Indian J. Mycol. Pl. Pathol. 14: 178. (15034)
- Sutton, B.C. 1997. On Stigmina, Wilsonomyces and Thyrostroma (Hyphomycetes). Arnoldia (Jamaica Plain) 14: 33-35. (32144)
Externí odkazy
[editovat | editovat zdroj]Obrázky, zvuky či videa k tématu suchá skvrnitost listů peckovin na Wikimedia Commons
- fotografie keywordpicture.com
- výskyt
- rozšíření celosvětově Archivováno 4. 3. 2016 na Wayback Machine.
- fotografie hostetin-p.veronica.cz[nedostupný zdroj]
- atlas chorob
- mikrosnímek spor