Zemský okres Zhořelec
Zemský okres Zhořelec Landkreis Görlitz | |
---|---|
![]() Luž, nejvyšší vrchol okresu | |
Geografie | |
Hlavní město | Zhořelec |
Souřadnice | 51°16′48″ s. š., 14°49′12″ v. d. |
Rozloha | 2 106,1 km² |
Nejvyšší bod | Luž (793 m n. m.) |
Časové pásmo | UTC +1 |
Geodata (OSM) | OSM, WMF |
Obyvatelstvo | |
Počet obyvatel | 250 069 (2022) |
Hustota zalidnění | 118,7 obyv./km² |
Jazyk | němčina, hornolužická srbština |
Národnostní složení | Němci, Lužičtí Srbové |
Správa regionu | |
Stát | ![]() |
Nadřazený celek | Sasko (Německo) |
Druh celku | zemský okres |
Podřízené celky | 53 obcí |
Vznik | 1. srpna 2008 |
Zemský rada | Stephan Meyer (CDU)[1] |
Sídlo | Bahnhofstraße 24 02826 Görlitz |
Mezinárodní identifikace | |
Označení vozidel | GR, LÖB, NOL, NY, WSW, ZI |
Oficiální web | www |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Zemský okres Zhořelec (německy Landkreis Görlitz, hornolužickosrbsky Wokrjes Zhorjelc) je nejvýchodnějším okresem Svobodného státu Sasko a Německa vůbec. Má přibližně 250 tisíc[2] obyvatel. Je členem Euroregionu Nisa.
Dějiny[editovat | editovat zdroj]
Okres vznikl v srpnu roku 2008 sloučením města Zhořelec s okresem Löbau-Žitava a okresem Dolnoslezsko-hornolužickým v rámci reformy státní správy. Zahrnuje část Horní Lužice a nepatrnou část původního Slezska (v hranicích před rokem 1815).
Geografie[editovat | editovat zdroj]
Zhořelecký okres na západě sousedí s okresem Budyšín, na severu s okresem Spréva-Nisa v spolkové zemi Braniborsko. Na východě sousedí s polskými vojvodstvími Dolnoslezským a Lubušským. Na jihu sousedí s Českou republikou – s Libereckým krajem, v jihozápadním cípu i s krajem Ústeckým.
Je pojmenován podle svého největšího města Zhořelce, dalšími velkými okresními městy jsou Žitava, Löbau, Weißwasser/O.L., Niesky.
Krajina plynule přechází od horského charakteru, který mají hraniční Lužické hory na jihu okresu, do severní nížiny. Nejvyšším vrcholem je s výškou 793 metrů Luž ležící přímo na hranicích s Českou republikou. Významné vodní toky jsou jednak Spréva protékající západní částí okresu, jednak Lužická Nisa, která tvoří hranici s Polskem, a její přítok, Mandava. Mezi nejvýznamnější vodní plochy patří dvě jezera vzniklá zatopením bývalých hnědouhelných dolů, Berzdorfer See a Bärwalder See.
Infrastruktura[editovat | editovat zdroj]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e6/Zittauer_Schmalspurbahn.jpg/220px-Zittauer_Schmalspurbahn.jpg)
Doprava[editovat | editovat zdroj]
Nejvýznamnější silniční stavbou je dálnice A4, která okres protíná směrem západovýchodním. Směrem na západ vede dále do Budyšína, Drážďan, Kolína nad Rýnem, Cách a Ostende, směrem na východ poblíž Zhořelce přechází do Polska a pokračuje přes Vratislav, Katovice, Krakov a Lvov do Kyjeva.
Důležité železniční tratě jsou: Chotěbuz–Zhořelec, Zhořelec–Žitava, Drážďany–Žitava, Hojeřice–Horka–Zhořelec a Drážďany–Zhořelec, Žitava–Liberec.
Technickou zajímavostí je úzkokolejná železniční trať Žitavská úzkorozchodná dráha (Zittauer Schmalspurbahn), která má dodnes parní provoz.
Vysoké školství[editovat | editovat zdroj]
Města a obce[editovat | editovat zdroj]
Okres se skládá z celkem 53 obcí, z toho je 14 měst (5 z nich má status velké okresní město). Městem s největším počtem obyvatel je Görlitz (56 574[3] obyvatel), nejlidnatější obcí bez statusu města je Kottmar (7 126[3] obyvatel), obcí s nejmenším počtem obyvatel je Trebendorf (762[3] obyvatel). Plochou největší obcí je Boxberg (217,7 km²), nejmenší pak Beiersdorf (6,5 km²).
Název | Název (hornolužickosrbsky) |
Status | Počet obyvatel | Rozloha | |
---|---|---|---|---|---|
1. | Bad Muskau | Mužakow | město | 3 759[3] | 15,4 km² |
2. | Beiersdorf | Bejerecy | obec | 1 094[3] | 6,5 km² |
3. | Bernstadt auf dem Eigen | Bjernadźicy | město | 3 229[3] | 52,0 km² |
4. | Bertsdorf-Hörnitz | obec | 2 016[3] | 18,0 km² | |
5. | Boxberg | Hamor | obec | 4 270[3] | 217,7 km² |
6. | Dürrhennersdorf | Suche Hendrichecy | obec | 922[3] | 10,7 km² |
7. | Ebersbach-Neugersdorf | Habrachćicy-Nowe Jěžercy | město | 11 441[3] | 20,4 km² |
8. | Gablenz | Jabłońc | obec | 1 572[3] | 14,7 km² |
9. | Görlitz | Zhorjelc | velké okresní město | 56 574[3] | 67,5 km² |
10. | Groß Düben | Dźěwin | obec | 1 077[3] | 15,1 km² |
11. | Großschönau | Wulki Šunow | obec | 5 276[3] | 23,8 km² |
12. | Großschweidnitz | Swóńca | obec | 1 258[3] | 7,5 km² |
13. | Hähnichen | Wosečk | obec | 1 230[3] | 49,8 km² |
14. | Hainewalde | obec | 1 526[3] | 13,0 km² | |
15. | Herrnhut | Ochranow | město | 5 849[3] | 74,1 km² |
16. | Hohendubrau | Wysoka Dubrawa | obec | 1 846[3] | 45,5 km² |
17. | Horka | Hórka | obec | 1 656[3] | 41,0 km² |
18. | Jonsdorf | obec | 1 482[3] | 9,0 km² | |
19. | Kodersdorf | Kodrecy | obec | 2 342[3] | 42,5 km² |
20. | Königshain | Kralowski haj | obec | 1 179[3] | 19,6 km² |
21. | Kottmar | Kotmar | obec | 7 126[3] | 47,3 km² |
22. | Krauschwitz | Krušwica | obec | 3 336[3] | 106,8 km² |
23. | Kreba-Neudorf | Chrjebja-Nowa Wjes | obec | 857[3] | 31,6 km² |
24. | Lawalde | Lěwałd | obec | 1 781[3] | 14,6 km² |
25. | Leutersdorf | Lutarjecy | obec | 3 450[3] | 17,1 km² |
26. | Löbau | Lubij | velké okresní město | 14 352[3] | 78,9 km² |
27. | Markersdorf | Markoćicy | obec | 3 848[3] | 62,5 km² |
28. | Mittelherwigsdorf | Herbikecy | obec | 3 610[3] | 36,5 km² |
29. | Mücka | Mikow | obec | 959[3] | 24,4 km² |
30. | Neißeaue | Nysowa łućina | obec | 1 682[3] | 47,4 km² |
31. | Neusalza-Spremberg | Nowosólc-Horni Hródk | město | 3 165[3] | 22,9 km² |
32. | Niesky | Niska | velké okresní město | 9 249[3] | 53,8 km² |
33. | Oderwitz | Wódrjeńca | obec | 4 855[3] | 35,9 km² |
34. | Olbersdorf | obec | 4 509[3] | 15,2 km² | |
35. | Oppach | Wopaka | obec | 2 303[3] | 8,0 km² |
36. | Ostritz | Wostrowc | město | 2 249[3] | 23,5 km² |
37. | Oybin | Ojbin | obec | 1 300[3] | 18,3 km² |
38. | Quitzdorf am See | Kwětanecy při jězoru | obec | 1 235[3] | 36,3 km² |
39. | Reichenbach | Rychbach | město | 4 844[3] | 62,6 km² |
40. | Rietschen | Rěčicy | obec | 2 507[3] | 73,2 km² |
41. | Rosenbach | obec | 1 533[3] | 23,6 km² | |
42. | Rothenburg | Rózbork | město | 4 389[3] | 72,4 km² |
43. | Schleife | Slepo | obec | 2 443[3] | 42,0 km² |
44. | Schönau-Berzdorf auf dem Eigen | Sunow-Bartono | obec | 1 485[3] | 27,8 km² |
45. | Schönbach (Sasko) | Šumbach | obec | 1 063[3] | 9,1 km² |
46. | Schöpstal | Šepcowy Doł | obec | 2 405[3] | 29,7 km² |
47. | Seifhennersdorf | Wodowe Hendrichecy | město | 3 628[3] | 19,1 km² |
48. | Trebendorf | Trjebin | obec | 762[3] | 32,0 km² |
49. | Vierkirchen | obec | 1 651[3] | 35,4 km² | |
50. | Waldhufen | obec | 2 354[3] | 58,8 km² | |
51. | Weißkeißel | Wuskidź | obec | 1 223[3] | 50,7 km² |
52. | Weißwasser | Běła Woda | velké okresní město | 15 136[3] | 63,4 km² |
53. | Žitava (Zittau) |
Žitawa | velké okresní město | 24 794[3] | 66,8 km² |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/9b/Municipalities_in_GR.svg/600px-Municipalities_in_GR.svg.png)
Odkazy[editovat | editovat zdroj]
Reference[editovat | editovat zdroj]
V tomto článku byl použit překlad textu z článku Landkreis Görlitz na německé Wikipedii.
- ↑ Gemeindeverzeichnis. Landkreis Görlitz [online]. Landesdirektion Sachsen [cit. 2022-08-05]. Dostupné online. (německy)
- ↑ Bevölkerung des Freistaates Sachsen jeweils am Monatsende ausgewählter Berichtsmonate nach Gemeinden. Statistický zemský úřad Svobodného státu Sasko. Dostupné online. [cit. 2023-02-18].
- ↑ a b c d e f g h i j k l m n o p q r s t u v w x y z aa ab ac ad ae af ag ah ai aj ak al am an ao ap aq ar as at au av aw ax ay az ba bb bc bd Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2022. Spolkový statistický úřad. 21. září 2023. Dostupné online. [cit. 2023-10-07].
Externí odkazy[editovat | editovat zdroj]
Obrázky, zvuky či videa k tématu Zemský okres Zhořelec na Wikimedia Commons