Opava (řeka)
Opava | |
---|---|
![]() Řeka Opava pod Hájem ve Slezsku | |
Základní informace | |
Délka toku | 110,7 km |
Plocha povodí | 2089,0 km² |
Průměrný průtok | Děhylov 17,6 m³/s |
Světadíl | Evropa |
Hydrologické pořadí | 2-02-01-0010 |
Zdrojnice | |
Bílá, Střední a Černá Opava ve Vrbně pod Pradědem 50°7′32,5″ s. š., 17°22′46,7″ v. d. 529 m n. m. | |
Ústí | |
do Odry 49°50′0,9″ s. š., 18°13′16,6″ v. d. 207 m n. m. | |
Protéká | |
![]() ![]() | |
Úmoří, povodí | |
Atlantský oceán, Baltské moře, Odra | |
Geodata | |
OpenStreetMap | OSM, WMF |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Opava (lidově Opavice, Černá Opavice, Opa, německy Oppa, polsky Opawa) je levostranný přítok řeky Odry, který protéká v okresech Bruntál, Opava a Ostrava-město v Moravskoslezském kraji. Řeka vzniká soutokem Střední a Černé Opavy ve Vrbně pod Pradědem. Střední Opava vzniká na území města Vrbno pod Pradědem soutokem Bílé a Střední Opavy. Černá Opava pramení při severozápadních svazích Orlíku a Střední Opava pramení na severovýchodních svazích Pradědu. Bílá Opava pramení na jihovýchodních svazích Pradědu. Délka toku činí 110,7 km.[1] Plocha povodí měří 2089,0 km².[2] Od ústí Opavice až do Opavy-Vávrovic tvoří státní hranici s Polskem (Opolské vojvodství) v délce cca 25 km. Největším přítokem je řeka Moravice.
Průběh toku
[editovat | editovat zdroj]Zdrojnice Opavy pramení v Hrubém Jeseníku a stékají se ve Vrbně pod Pradědem. Z Vrbna pod Pradědem teče řeka Nízkým Jeseníkem k jihovýchodu korytem, které po povodni roku 1997 dostalo přírodě blízký ráz – je tvořeno četnými meandry, štěrkovými terasami a ostrůvky. V Nových Heřminovech se obrací k severovýchodu, kterýžto směr si udržuje až ke Krnovu ve Zlatohorské vrchovině. Celý úsek od Vrbna až do Krnova má horský charakter, řeka teče hlubokým údolím, ve kterém vytváří četné peřeje. Pod Krnovem se údolí otevírá a řeka již teče nížinou Opavské pahorkatiny (206,6 m n. m. ústí Opavy do okresu Opava mezi k. ú. Úvalno a k. ú. Skrochovice) zhruba jihovýchodním směrem až k ústí do Odry v Ostravě-Svinově (nadmořská výška 205 m n. m.). Mezi Krnovem a Opavou tvoří řeka česko-polskou státní hranici. Mezi Opavou a Ostravou řeka vytváří několik meandrovitých úseků se štěrkovými lavicemi, vysokými hlinitými břehy s hnízdy břehulí, vyskytuje se i volavka šedivá a ledňáček říční. Časté padlé stromy, slepá ramena. Mezi Jilešovicemi a Děhylovem byla řeka zkrácena regulacemi o 2,5 km v souvislosti s těžbou štěrkopísku – jejímž důsledkem je vznik tzv. Hlučínského jezera. Řeka se tak dnes městu Hlučín úplně vyhýbá. Mezi Opavou a Kravařemi je část vody odváděna Mlýnskou strouhou, mezi Hájem ve Slezsku a Dolním Benešovem napájí levostranná ramena Opavy spolu s říčkou Štěpánka dolnobenešovské rybníky. Ústí do Odry v Ostravě v Ostravské pánvi v nadmořské výšce 205 m.[3]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c9/Opava_v_Ostrav%C4%9B_pe%C5%99eje.jpg/220px-Opava_v_Ostrav%C4%9B_pe%C5%99eje.jpg)
![Ostrava](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/db/Soutok_Odry_a_Opavy.jpg/220px-Soutok_Odry_a_Opavy.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4f/Krnov%2C_%C5%98eka_Opava_%28%C4%8Derven_2022%29.jpg/220px-Krnov%2C_%C5%98eka_Opava_%28%C4%8Derven_2022%29.jpg)
Města
[editovat | editovat zdroj]Největším městem na Opavě je Ostrava. Od svého počátku řeka protéká městy: Vrbno pod Pradědem, Krnov, Opava, Kravaře, Dolní Benešov, Hlučín a Ostrava.
Větší přítoky
[editovat | editovat zdroj]- levé – Kobylí potok, Kamenný potok, Jelení potok, Krasovka, Jelení potok, Opavice, Trmantický potok (Thirmický potok[4], Potok Ciermięcicki), Obecní potok, Wilżyna, Pilšťský potok (Ostra), Štěpánka, Vařešinka, Jasénka.
- pravé – Uhlířský potok, Skrbovický potok, Popel, Oborenský potok se Smrčinským potokem, Milotický potok, Zátoráček, Guntramovický potok, Mlýnský náhon, Hájnický potok, Černý potok, Čižina, Heraltický potok, Velká, Moravice, Strouha, Sedlinka, Ohrozima, Hrabyňka, Děhylovský potok, Plesenský potok.
Vodní režim
[editovat | editovat zdroj]Protože odvodňuje nejvyšší polohy Jeseníků, mívá Opava dostatek vody téměř po celý rok. Nejvyšších průtoků dosahuje koncem jara a nejnižších koncem léta. Průměrný průtok u obce Děhylov na 7,4 říčním kilometru činí 17,6 m³/s. Povodně v roce 1997 na mnoha místech změnily průběh toku řeky a některé úseky byly ponechány v přírodě blízkém stavu.
Hlásné profily:[5]
místo | říční km | velikost povodí | průměrný průtok | stoletá voda |
---|---|---|---|---|
Karlovice | 107,60 | 151,37 km² | 2,51 m³/s | 160 m³/s |
Krnov | 72,60 | 370,68 km² | 4,33 m³/s | 225 m³/s |
Opava | 37,60 | 929,69 km² | 7,59 m³/s | 388 m³/s |
Děhylov | 7,40 | 2038,80 km² | 17,6 m³/s | 576 m³/s |
Využití
[editovat | editovat zdroj]Vodáctví
[editovat | editovat zdroj]Řeka patří mezi vodácky využívané toky. Úsek Vrbno-Krnov dosahuje obtížnosti WWI-WWII, pod Krnovem již jen ZWC-WWI-.
Vodní díla
[editovat | editovat zdroj]V oblasti Nových Heřminov se uvažuje o stavbě přehradní nádrže, která by měla zmírnit průběh povodní. O výstavbě přehrady rozhodla vláda 21. dubna 2008. Kvůli ní má být zaplavena část Nových Heřminov. Postižené domy mají být vyvlastněny. V obci proto platí dlouhodobá stavební uzávěra.[6]
Odkazy
[editovat | editovat zdroj]Reference
[editovat | editovat zdroj]- ↑ Základní charakteristiky toku Opava a jeho povodí [online]. [cit. 2010-02-07]. Dostupné online.
- ↑ Hydrologický seznam podrobného členění povodí vodních toků ČR (str. 90) [online]. [cit. 2018-09-02]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2013-10-05.
- ↑ Atlas životního prostředí Moravskoslezského kraje. URL: http://iszp.kr-moravskoslezsky.cz/assets/temata/publikace/atlas-zivotniho-prostredi-moravskoslezskeho-kraje.pdf Archivováno 17. 10. 2013 na Wayback Machine.
- ↑ Mapy Krnova byly s chybami, URL: http://bruntalsky.denik.cz/zpravy_region/mapy-krnova-byly-s-chybami-20081024.html
- ↑ Hlásné profily [online]. [cit. 2010-02-07]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2009-03-06.
- ↑ Petr Broulík: Doufám, že umřu, než mi zaplaví dům, MF Dnes, 22.04.2008, str. A2
Literatura
[editovat | editovat zdroj]- Geografický místopisný slovník světa. Praha: Academia, 1993. ISBN 80-200-0445-9.
- Kilometráž českých a moravských řek. Zlín: SHOCart, 1998. ISBN 80-7224-065-X.
- ŠEFČÍK, Ondřej: Odra a Opava (ze slezské hydronymie), in: HANZAL, Jiří – ŠEFČÍK, Ondřej, Sršatý Prajz. Erich Šefčík (1945-2004). Praha 2004, s. 217-223
Externí odkazy
[editovat | editovat zdroj]Obrázky, zvuky či videa k tématu Opava na Wikimedia Commons
Slovníkové heslo Opava ve Wikislovníku
- Opava (řeka) na OpenStreetMap
- Děhylov – aktuální vodní stav na stránkách Povodí Odry
- KUCHYŇKOVÁ, Z. Obci Nové Heřminovy hrozí zatopení (online). Český rozhlas, 02.07.2003. (cit. 23-07-2007)
- Hlásné profily
- Řeky v Hrubém Jeseníku
- Řeky v Nízkém Jeseníku
- Řeky ve Zlatohorské vrchovině
- Řeky v Opavské pahorkatině
- Řeky v Ostravské pánvi
- Řeky v okrese Bruntál
- Řeky tvořící česko-polskou státní hranici
- Řeky v okrese Opava
- Řeky v okrese Ostrava-město
- Řeky v Opolském vojvodství
- Přítoky Odry
- Povodí Opavy
- Vrbno pod Pradědem
- Karlovice (okres Bruntál)
- Široká Niva
- Příroda v Bruntálu
- Nové Heřminovy
- Zátor
- Brantice
- Úvalno
- Brumovice (okres Opava)
- Holasovice
- Příroda v Opavě
- Velké Hoštice
- Kravaře (okres Opava)
- Štítina
- Mokré Lazce
- Háj ve Slezsku
- Dolní Benešov
- Kozmice (okres Opava)
- Dobroslavice
- Děhylov
- Vodstvo v Hlučíně
- Vodstvo Ostravy
- Hošťálkovice
- Vodstvo Třebovic (Ostrava)
- Geografie Opolského vojvodství
- Geografie Slezského vojvodství
- Vodstvo v Krnově
- Vodstvo v Ostravě-Martinov
- Třebovice (Ostrava)